636 
1. Jarva žilnatá (Cnidium venosum Koch — obr. 972). podobá se velice 
sesekl z bar v enému. Jest dvouletá nebo vytrvalá, lysá, jen nahoře chudě a přímo 
větevnatá; má listy 2 - 3krát peřenosečné, složené z lístečků (úkrojků) čárkovito- 
kopinatých, po kraji ohrnutých a vespod žilnatých, sivozelených. Pochvy listové 
jsou značně veliké, poněkud nafouklé a u hořejších listův objímají lodyhu. 
Obal obyčejně chybí, obalíčky skládají se z listenů čárkovitých. Drobounké, bílé, 
velmi četné, prvoprašné kvítky, rozvíjející se až v srpnu a září, jsou hustě 
směstnány a vyvinují se v plody vejčité, oblé (/), s nezřetelným krajem 
kališním a 5 stejnými, křídlatými žebry na každé polovině. Při uzrání poltí 
se střední sloupek ve 2 ramena, ale tvrdky zůstávají na ramenech vnitřní stra- 
972. Jawa žilnatá; 973. Koiomáč hiČiii ; 
/plod, polovina zralého plodu, /« příčný řez nažkou. / plod, okohček plodů, /„ příčný řez nažkou. 
nou přirostlé (/i). Bílek semenný jest téže povahy jako u seselů a všech rodů 
předcházejících (y^). 
Roste místy na vlhkých lukách, v příkopech a ve světlých hájích : v Cechách 
zejména ve vých. Polabí a Teplicko-Žatecku, na Moravě pouze v jižní části 
(na př. u Lednice, Nového Sídla v Mikulovsku i j.) 
2 . Na lesní stráni nad pražským Nebozízkem vyskytuje se zplaněle jihoevropská 
j. miříkovitá (C. apioides Spreng.), na níž poprvé (r. 1893) upozornil dr. Vele- 
novský. Jest oproti předch. statnější a větev natější, má širší listy s úzkými 
pochvami, složené z lístků vejčitých nebo podlouhlých, 2 klaných až peřenosečných, 
rozestálých, a na spodu silně ztloustlý, dužnatý, vytrvalý oddenek. Kvete v čer- 
venci a srpnu; plody však zřídka vyvinuje. 
