- 643 
Okolíky nemají obalu ani obalíčků a skládají se z 8-10 nestejně dlouhých pa- 
prsků; konečný okolík jest větší postranních a má také větší plody nežli ony. Drobné 
kvítky {F), objevující se od čce do září, jsou žluté, dílem obojaké, prvoprašné, 
dílem prašníkové. Okrouhle vejčité, se hřbetu smáčknuté plody {f, f^) jsou 
vroubeny křídlatým okrajem. Když dozrají, rozpoltí se jejich plodonoš ve 2 
ramena až ke spodu (/). Bílek semenný jest na vnitřní straně plochý (/i). 
Roste hojně na lukách, u cest a na příkopech. Někde se však také pěstuje 
pro sladký, dužnatý, řepovitý kořen, který dává chutnou zeleninu a dobytku do- 
brou píci. 
2. P. tmavý (P. opaca Bernh. 
— obr. 982) podobá se velice p. 
obecnému, od něhož liší se lo- 
dyhou téměř oblou, srstnatou, 
listy nelesklými, po obou stra- 
nách pýřitě srstnatými, na 
rubu hustě šedochlupatými a okolíky 
chudšími, složenými pouze z 5—6, 
asi stejně velikých okolíěků. Plody 
jsou podlouhle vejčité. 
Roste na mezích, hrázích, 
i v lesích západní a jižnější části 
Cech, zejména v krajině karlovar- 
sko-tepelské, hornatině křivoklátsko- 
berounské, na Plzeňsku a Písečku. 
Rod 18. 
velíká (Tordyliumi maximum L., 
Zirmet — obr. 988) jest jednoletá 
nebo dvouletá, srstnatá bylina s lo- 
dyhou ztuha přímou, 1 m vysokou 
a hranatě brázditou. Listy jsou jed- 
noduše lichozpeřené, složené z 2 
až 4 jařem lístků vejčitých, hrubě 
vroubkovaně pilovitých. Obal i oba- 
líčky skládají se z lístků kopina- 
tých. Bílé květy, dílem obojaké, prvo- 
prašné, dílem prašníkové, mají obvodové plátky značně větší (paprskující) a hluboce 
2 klané. Plody (/ f^) jsou okrouhlé, se hřbetu smáčknuté, srstnaté a po bocích 
ztloustlým, svraskale chruplavčitým okrajem křídlaté. Kraj kališní na vrcholku 
plodu jest zřetelný, za to podélná žebra tvrdek jsou velice jemná. Bílek semenný 
jest na vnitřní straně plochý (f^). 
Roste spoře na výslunných, kamenitých stráních a krajích lesů. V Cechách 
byla pozorována jen na několika místech (na př. v skalnaté vinici Folimance u Prahy, 
Jílovité půdě na Chlumu, jvých. od Ml. Boleslavi a u Chlumu (Kulm svých, od Te- 
plic) ; hojnější jest ve střední a jižní Moravě, na př. v údolí Dyje u Znojma, na Pav- 
lovských kopcích, u Hustopeče i j. 
Rod IQ. neboli děhel^^ obecný (Angelica- 
silvestris^ L., Waldwurz — obr. 984) vyhání z dužnatého, vřetenovitě větvitého, 
6 Jméno {xoqbvhov) nějaké okoličnaté rostliny již u Dioscorida se vyskytující. 
‘^) Od lat. angelns = anděl, angelicus = andělský; slynnlať druhdy jako dů- 
ležitá bylina léčivá. 
Dle rus. ^taniJin; pol. dzi^gel = anděl a název této byliny. 
Lat. silvestris = lesní. 
41 
