646 
širší nežli žebra hřbetní a tvoří kolem plodu » dvoukřídlovou « obrubu. Bílek seinenný 
jest na vnitřní straně plochý. 
Roste planě v hornatých krajinách jižní Evropy. V naší vlasti pěstuje se místy 
v horách (v Krkonoších, Krušných horách, Šumavě, zejména však na Jeseníku skoro 
ve všech vesnicích) blízko lidských obydlí, poněvadž vonné listy, zvláště však mléč- 
natý kořen jsou léčivé. Odvar ze sušeného kořene odporučuje se zvláště proti vod- 
natelnosti. 
Rod 23. neboli jarmatka, hvězdovka^ větší 
(Astrantia^ major L., grosse Silberdolde - obrazec 988) vyhání z černohně- 
dého oddenku přímé, až přes půl m vysoké lodyhy a dlouze řapíkaté, d 1 a n i t ě 
Sdílné listy, o líkrojcích podlouhle 
vejčitých, nestejně pilovitých. Listy 
lodyžní jsou kratčeji řapíkaté nebo 
přisedlé. 
Bílé nebo narůžovělé kvítky, roz- 
víjející se od července do září, jsou 
sestaveny do jednoduchých oko- 
líků, pod nimiž jest obal z veli- 
kých, kopinatých, bělavých nebo 
narůžovělých a zeleně žilkova- 
ných listenů, které činí květenství 
z daleka nápadným. Poněvadž okolíky 
bývají na konci lodyhy sblíženy, jako 
by vyrůstaly téměř ve stejné výšce, 
považují někteří celé květenství za slo- 
žený okolík. K tomu dlužno dodati, 
že na stopkách postranních okolíků 
vyrůstají někdy opět okolíky (třetího 
řádu). 
Kdežto prostřední, hlavní okolík 
obsahuje až na několik málo kvítků 
prašníkových samé květy obojaké {F), 
obsahují postranní, menší okolíky samé 
květy prašníkové (zdánlivě obojaké se 
zakrnělými pestíky), jejichž červenavé 
prašníky z koruny vyčnívají {FJ. 
985. Anjelika vetsi ; Plody (/) jsou podlouhlé, se 
^ kořen, / zralý plod, přičný řez plodem. siiiačknuté a věnčcné iia vrcholku 
pěti dokonale vyvinutými zuby 
kališními a 2 nitkovitými čnělkami. Nažky (/) mají po 5 podélných, vyniklých 
žebrech a dozravše oddělují se od sebe bez zřetelného středního sloupku (plodo- 
noše). Bílek semenný jest na vnitřní straně plochý. 
Blizny zúrodňují se dílem pylem cizím, dílem pylem z květů sousedních 
(geitonogamií) asi tím způsobem, jak vyloženo jest u druhu následujícího. 
Před deštěm a na noc ohýbají se stopky mladých květenství, tak že obal 
tvoří pak nad kvítky ochrannou stříšku. 
9 Srov. pol. jarzmiaiika, jeržmiauka, chorv. jařmen; obsahují vesměs starost, 
kmen j a r'h = hořký. Srovn. požn. na str. 635. 
-) Z řec. cioxoov = hvězda áviíog — protější, podobil}*, vzhledem k hvězdovitě 
rozloženým listenům obalním ; odtud i rus. její jméno 3Bh.3aoBKa, chorv. kaěje r o ž e. 
