654 
spojených oslénků. Bílek seinenný jest na vnitřní straně plochý jako u všech rodů 
]')ředch. (obr. 944 f^). 
Zmínky zasluhují nyktoíropické a karpotropickc pohyby okolíků, jež sice 
i u jiných rodů se vyskytují, ale u mrkve jsou zvláště nápadný. Na noc sklánějí 
se totiž mladé okolíky k zemi, aby útlé kvítky, chráněny jsouce obalem a oba- 
líčky, netrpěly rosou a přílišným vyzařováním tepla do chladnějšího vzduchu (obr. 
998). Po odkvetení ohýbají se stopky (paprsky) okolíčků dovnitř, tak že okolík 
podobá se pak malému hnízdiN; to děje se asi za tím účelem, aby dozrávající 
plody byly lépe chráněny před nepohodou. Když však jsou plody docela zralě, 
rozkládají se okolíky za deštivého počasí opět do plochy, anť ztloustlý konec lo- 
dyhy, z něhož paprsky okolíku vyrůstají, dešťovou vodou navlhne a prohnuté 
paprsky se pak opět narovnávají. Vítr, který déšť obyčejně provází, odtrhuje ježaté 
plody a roznáší je daleko po krajině. Za suchěho, bezvětrného počasí wsbalují" 
se okolíky opět do » hnízd'', poněvadž není mnoho naděje, že by se mohly zralé 
plody dostati dále od rostliny. 
996. Hlady Š vysoký ; f okolíček s plody. 
Háěkovité osténky, jimiž se- 
mena mrkve jsou porostlá, jsou 
hlavně k tomu, aby se jimi semena 
dobře zachytila půdy a nebyla pak, 
klíčíce, větrem dále smýkána. 
Mrkev obecná jest těžko vy- 
hubitelná plevel, rostoucí hojně na 
mezích, u cest, na lukách i úhorech. 
Rostouc planě má kořen tuhý, celkem 
slabý a nejedlý. Dlouholetým pěsto- 
váním docílilo se však odrůd s ko- 
řenem dužnatým, sladkým, barvy 
obyčejně žlutoěervené .(obr. 999 A); 
kromě jiných odrůd pěstovaných 
zasluhují zmínky t zv. karotky 
(obr. 999 B), s krátkým, tlustým 
kořenem velice záhy dozrávajícím. 
Kořen mrkve jest potravou 
lidem i domácím zvířatům (v Anglii 
jím krmí zvláště koně), slouží upražen 
jako náhražka kávová a užívá se ho 
jako léku, zejména pro vypuzení ci- 
zopasných červů (škrkavek i j.). Ven- 
kovanky jím též zbarvil jí bledé má- 
slo na žluto, aby bylo prodejnější. 
Z nečetných škůdců mrkve zasluhuje zmínky zvláště drobný komár A sph on- 
dy lia umbel lata rum F. Loew, jehož samičky kladou vajíčka do semeníků, ná- 
sledkem čehož semeníky značné naduří a místo plodů vyvinou se z nich kulovaté nádory. 
Z cizopasných hub nej obyčejnější je Peron ospora nivea de By, působící 
na listech tmavé skvrny. 
2. Mrkev velekvětá (Daucus grandiflorus Scop., Caucalis ^ grandiflora L., 
Breitsame — obr. looo) j< st bylina jednoletá, vyhánějící v témž roce přízemní 
listy i listnaté, květonnsné lodyhy. Od mrkve obecné, které se celkem listy a 
vnějškem podobá, liší se hlavně těmito znaky: Jest nižšího, slabšího vzíůstu, na lo- 
9 Odtud zovou ji Poláci tež ptasie gniazdo. 
-) Viz rod 38. 
