655 
dýze i listech lysá, má okolíky složeny pouze z 5-9 okolíčků, kopinaté listeny 
obalu a obalíčků cel o krajné a obvodové plátky korunní hluboce dvojklané, ná- 
ramně veliké. Květy obvodové 
(7^) jsou obojaké, plodné, kdežto 
ostatní (vnitřní) květy ( 7 ^) jsou 
většinou prašníkové, jalové. Nažky 
jsou ježe té jako u mrkve, ale žebra 
vedlejší nemají pouze jednu řadu, 
nýbrž 2 — 3 řady šidlovitých, há- 
kovitých ostnů. Pro tyto rozdíly 
považují někteří tuto mrkev za 
samostatný rod — O r l a y a^ gran- 
diflora Hoffm., Platyspermum^ 
grandiflorum M. et K. 
Roste na kamenitých a keř- 
natých stráních, po krajích rolí 
i lesů, jakož i mezi obilím, v okolí 
Mikulova, nejhojněji u pavlovské 
zříceniny v jižní Moravě. V Ce- 
chách ji nalezl před léty Opi z 
na Hrádku u Čáslavi. 
Rod 30 . 
blamatý (ConiunH niaculatum 
L., Schierling — obr. 1001) jest 
dvouletá bylina až 2 m vysoká, 
s lodyhou mělce rýhovanou, 
lysou, sivě ojíněnou a na spodu 
nachově skvrnitou. Listy, 
997. Mrkev obecná; 
květ obvodový, / plod, /, polovina zralého plodu. 
2- 3krát zpeřené, sklá- 
dají se z lístečků po- 
dlouhlých, většinou 
peřenoklaných a mají 
duté řapíky. Obal i 
obalíěky jsou tvořeny 
3 — 6 sehnutými li- 
steny. Bílé květy {F, 
7 ^ 1 ), rozvíjející se od 
června do srpna, jsou 
vesměs obojaké. 
998. Květenství mrkve za slunečná A, a v noci B. 
9 Ku poctě Jana 
Orlay-a, býv. lékaře 
a tajemníka medicínské 
fakulty v Moskvě. 
9 Slož. z řec. jT/a- 
xvq — široký, ploský -|- 
oniEoaa = semeno. 
9 Zajímavé, že i v rušt. (6 ounroJiOBt) a chorv. (glavobolja) se tak nazývá, kdežto 
Poláci zovou jej šwinia wesz nebo szczw^ól. 
■‘l Tímto jménem (řec. y.cóveiov) nazj-vali staří náš rozpuk (Cicuta virosa); obsahuje 
kmen y.ovri — smrt, vzhledem k své jedovatosti. 
