657 
- obr. 1002) vyhání z vřetenovitélio oddenku, na němž bývá chomáč tmavo- 
hnědých vláken z odumřelých listů, hranatě rýhované lodyhy jen as 3 dm vysoké 
a 2 — 3kráte zpeřené listy, složené z iikrojků nitkovitých, tak že připomínají listy 
kopru, odkudž české jeho jméno. Obal chybí, obalíčky pak složeny jsou z 3 — 5 
listenů šidlovitých, které záhy opadávají. Kvítky (7^), rozvíjející se již v květnu a 
červnu, jsou dílem obojaké, protandrické, dílem prašníkové a mají bílé nebo na- 
červenalé plátky korun, k oběma koncům súžené. 
Opylení děje se podobným způsobem jako u krabilice zápasné (str. 661). 
Plody (/ jsou podlouhle vejčité, bezzobanné, na každé nažce s 5 vy- 
niklými, celistvými žebry. Bílek semenný jest na vnitřní straně j e n slabě vy- 
1001. Bolehlav blamatý ; 
f plod, F květ v první době rozkvětu, v pozdější době. 
1002. Koprnik Štětino listy ; 
y^květ, ý zralý plod, /i a yá příčný řez nažkou 
dutý a uprostřed opět dovnitř vniklý, tak že se zdá býti plochým; proto bývá 
koprnik mylně řáděn do skupiny rovnosemenných (Orthospermeae). 
Roste na horských lukách a mezích, v Jizerských horách a v Rudohoří. Na 
Moravě a ve Slezsku nebyl dosud pozorován. 
Vonné kořeny tohoto i následujícího druhu nakládají obyvatelé horských 
krajin do kořalky jakožto žaludeční lék. 
2. K. úzkoiistý (M. mutellina^ Gártn., Phellandrium^ mutellina L., Madaun 
') utvořeno podle lidového názvu této byUny »mutteren« ve Švýcarsku 
užívaného. 
-) Vizpozn. i) na str. 633. 
42 
