661 
Roste ve vlhkých hájích, v křovinách a na březích řek, v Čechách zejména 
v širším okolí pražském, v nížině polabské, v Jičínsko-Boleslavsku, horách Krušných, 
Plzeňsku a Budějovicko-Třeboňsku, na Moravě a v těšínském Slezsku v teplejších 
pahorkatinách. Kvete od června do srpna. V některých zemích ji pěstují, užívajíce 
zdužnělého kořene v prvním roce jako zeleniny. Zvláště před zavedením bramborů 
do Evropy byla prý hojně pěstována. 
3. K. chlupatá (Ch. hirsutum L. — obr. 1008) vyhání z vytrvalého, 
uzlinatého, mnohohlavého oddenku srstnatou (někdy však skoro lysou) lodyhu 
s takovými též listy 2kráte trojené zpeřenými, složenými z lístků nestejnostranně 
vejčitých, hluboce peřenoklaných. Široce kopinaté, bylinné listeny (ó) obalíěků, jakož 
i bílé nebo načervenalé koruny jsou po kraji brvité. Čnělky jsou ztuha 
přímé a několikráte delší plodního terče. 
Roste hojně v horna- 
tých polohách, nejraději u les- 
ních potoků. Kvete v máji a 
červnu, v horách však později. 
4. K. zlatoplodá (Ch. 
aureum L. — obr, 1009) má 
vytrvalý oddenek, hranatou, na 
dolejších uzlinách ztloustlou, 
pýřitou lodyhu a nelesklé, 2- 
3kráte zpeřené listy, složené 
z lístků kopinatých, peřeno- 
klaných, na protáhlém konci 
pilovitých. Obalíčky (dj jsou 
brvité, bílé ^plátky k o r. 
však lysé. Čnělky jsou jen 
asi 2kráte delší plodního 
terče. Zralé plody jsou hnědé, 
se ž 1 u t a v ý m i ž e b r y. 
Roste v hornatých po- 
lohách na pokraji lesů, zej- 
ména v okolí Karlštejna a 
Sv. Ivana, hornatině křivo- 
klátsko-berounské, v krajích 
sudetských, krušno -horských 
a v Šumavě. Na Moravě a ve 
Slezsku nebyla dosud zjištěna. 
Kvete v červnu a červenci. 
1008. Ktabilice chlupatá ; 
5. K. zápasná (Ch. F květ, / okolíček plodů s obalíčkem b\ b lístek z oballčku (zvětš.). 
aromaticum L. - obr. 1010) 
vyhání z vytrvalého oddenku oblou, pod uzlinami napuchlou, srstnatou, nahoře dosti 
lysou lodyhu s listy 2^3kráte trojěetnými, ku konci jednoduše zpeřenými, jejichž 
podlouhle vejěité, veliké lístky jsou nedělené a po kraji pilovité, tak že připomínají po- 
někud listy bršlice. Listeny obalíěků {b) jsou brvité a bílé plátky kor. lysé jako 
u druhu předch. Čnělky jsou ohnuty a asi 3krát tak dlouhé jako plodní terč, 
na němž spočívají. Zralé, nažloutlé plody (/) jsou v celém rodě krabilic největší. 
Jako u ostatních druhů vyskytují se i u této krabilice vedle obojakých květů 
též květy prašníkové, se zakrnělými pestíky (viz obr. 946). Květy prašníkové roz- 
víjejí se teprve tehdy, když ve květech obojakých prašníky už opadaly a blizny 
/ 
