672 
dýhou oblou, brázditou a s listy pochvatými, 2 — 3krát zpeřenými, poněkud listům 
mrkve podobnými. Obal mnohopaprsečným okolíkům obyčejně chybí, obalíčky jsou 
složeny z listenů šidlovitých, kratších než-li jsou stopky. Květy, rozvíjející se až 
v srpnu a září, jsou bílé a plody (/) vejčité, s nezřetelným krajem kališním 
a 5 blanitě křídlatými žebry ná každé polovině {Z^). Bílek semenný jest na vnitřní 
straně plochý. 
Roste jako vzácnost na horských stráních v moravsko-slezském Jeseníku a na 
kladském Sněžníku. 
1024 . Sabnna horská; 
c koř. plátek, f plod, příčný řez nažkou. 
Rod 46, 
obecná (Trinia^ vulgaris DC., 
Tr. glauca^ Dum., Pimpinella^ dioica^ 
L., die Trinie — obr. 1025) jest 
útlá, jen málo přes 1 dm vysoká, 
2letá bylinka, se zdužnatělým ko- 
řenem, rozkladitě větevnatou, lysou 
lodyhou a sivými listy, jejichž pochvy 
jsou velice napuchlé a čepel 2 — 3- 
kráte peřenosečná, složená z úkrojků 
1025 . Bezobalka obecná, 
f zralý plod. příčný řez nažkou. 
čárkovitých. Okolíky skládají se z nemnohých okolíčků a jsou bez obalu; také oba- 
líčky chybějí, nebo jsou zastoupeny i — 3 opadavými listeny. Drobounké, žlutavě 
bílé kvítky jsou dvojdomé, což jest vzácný případ mezi okoličnatými. Plody 
(/) jsou vejčité, se stran smáčknuté a na každé polovině 5 niCovitými žebry opa- 
třené. Bílek semenný (y^) jest takový jako u kmínu; náležíc tento rod do skupiny 
rovnosemenných (Orthospermeae). 
Roste spoře na lukách a výslunných kopcích v jižní Moravě (na př. na 
kopcích Pavlovských, u Slavkova, na Turoldu u Mikulova, na kopcích Cejčských atd.). 
Kvete již záhy na jaře (v dubnu a květnu), což mezi okoličnatými, kvetoucími 
valnou většinou až v měsících letních, jest vzácné. 
*) Pojnienovauá tak dle C. Trinius-a, výborného znatele trav, zemřevšího r. 1844 
v Petrohradě. 
h Lat. glaiícus = sivý. 
Viz pozn.'h na str. 621. 
■*) Řec. bioixóq = dvojdomý. 
