Anatomie 
5 
A) Blíuia buněčná^ tvořící vnější obal buňky, skládá se hlavně z bii- 
ničiny neboli cellulosy — Q O 5 . 
Jsouc s počátku jemná a pružná, blána buněčná později na určitých 
místech vnitřní strany tloustne. Dle toho, v kterých místech se tak děje, 
vznikají buňky: 
a) Síťkované — tvoří-li ztloustlá místa dohromady síť, jak viděti 
na obr. 4 a. 
f^) Kruhovité — 
tvoří-li ztloustlá místa na 
vnitřních stěnách buněk 
kruhy, jako na obr. 4 b. 
y) Závitkovité neb 
s p i r á 1 n í - tvoří-li místa 
ztloustlá souvislou spirálu, 
jako v obr. 4 c. 
<5) Schodovité - 
tvoří-li ztloustlá místa příč- 
ky, ležící rovnoběžně hustě 
nad sebou, jako v obr. 4 d 
«) Tečkované - je-li blána buněčná všecka ztloustlá až na některá ne- 
patrná místečka, která se pak jeví jako tečky, jak znázorněno obr. 4 e. 
C) Dvůrkatě tečkované neboli dvo u tečko vaně — tloustne-li 
blána buněčná s počátku tak jako při buňkách jednoduše tečkovaných, 
t. j. na celém vnitřním po- 
vrchu, kromě některých malých 
partií (obr. 5 A) ; později však 
překlenou se tloustnoucí par- 
tie stěny buněčné přes partie 
neztoustlé, tak že zůstanou 
nad partiemi původně ne- 
ztloustlými prázdné dutiny, 
zvané dvůrky, ústící se do 
vnitra buněk malinkými otvory 
(obr. 5 C, /?). V drobno- 
hledu jeví se nám pak dvůrky 
ve způsobě větších kruhů, ma- 
linké jejich otvory ve způsobě 
menších, vnitřních kruhů, jak 
to znázorňuje obr. 4 Z>. 
Dvoutečkováné buňky jsou význačný pro dřevovou část svazků cévních 
rostlin jehličnatých, na př. borovic. 
Pozn. U buněk volných, jakými jsou na př. pylová zrnka, objevují se 
ztloustlá místa blány buněčné na vnější straně. Tím nabývá povrch takových 
buněk často pěkného vzezření. Viz obrazec u hesla pyl. 
jak blána buněčná, složená s počátku z čisté cellulosy, později u mnohých 
rostlin chemicky se přeměňuje, o tom bližšího poučení nalezne čtenář 
pod heslem fysiologie rostlin v odst. I. 
B) Protoplasma^^ vyplňující s počátku celou dutinu, kterou blána bu- 
něčná uzavírá, podobá se nemálo čerstvému vaječnému bílku. Jest nejdůleži- 
tější součástí buňky, neboť z ní tvoří se blána buněčná a vznikají různé slou- 
Ú Slož. z řec. TiQonog — první -j- 7tláof.ia — výtvor. 
J B 
Obr. 5. Znázorněni postupného vývoje dvouteéek 
u buněk dvůrkatě teěkova7iých. 
Obr. 4. Rozmanité buňky co do tloustnuti blány 
buněčně : 
a buňka síťkovaná, b kruhovitá, c závitkovitá, scho- 
dovitá, ť tečkovaná, / dvoutečkovaná. 
