Anatomie 
11 
Jakým množstvím průduchů listy rostlin jsou opatřeny, toho svědectvím 
buďtež na př. tyto údaje: Na povrchu jediného listu javoru mléčného 
jest průduchů přes 2 milliony, na listu révy vinné přes 3^2 millionu, na 
prostředně velikém listu leknínu 7 V 2 millionu, na listu slunečnice až 
13 millionů. Nepatrný rozměr průduchů - měříť průměrně 0‘001-0’0001 mm- 
-jest tudíž s dostatek nahrazen obrovským počtem. 
Nejméně průduchů nalézáme na listech ta- 
kových rostlin, které rostou na suchých stano- 
vištích, jako ku př. rozchodu íky (Sedům 
- II, 434). U těch obnáší počet průduchů na 
1 mnA listové plochy asi 40, kdežto u většiny 
ostatních rostlin obnáší 200 - 300. 
Pozn I. O chlu- 
povitých a jiných vý- 
rostcích buněk pokož- 
kových viz pod heslem 
trichomy. O vosku, 
jímž pokožka některých 
rostlin bývá povlečena 
— »ojíněna«, pověděno 
pod heslem fysiologie, 
odsl. B, 12. 
“ A 
. « 'n 
..ii 
li 1 
1 Mí' 
í 1 ? 
í ,1,1*!' 
a D 
Obr. 1 8. Rez svrchní vrstvou 
mladé větévky rybízu • 
e pokožka, p korový parenchým, 
k k o r e k, /' korkové kambium, d fil- 
loderm, L buňky lýkové. 
Obr. 19. 
dělné (A) 
Lenticellv po- 
a příciié (B) . 
Pozn. 2. Rostliny 
s dřevnatými stonky a 
dřevnatými větvemi mají 
pod pokožkou tak zv. 
vrstvu korovou, 
která se skládá původně z pletiva parenchymatického, 
záhy však vnější buňky její, odumírajíce, mění se 
v korek (obr. 18/^). Buňky korkové jsou vyplněny vzduchem a majíce stěny 
nepromokavé (ani plyny ani vodu nepropouštějící), jsou vnitřním buňkám ochranou 
proti přílišnému vypařování a proti mrazům. 
Na starších kmenech a větvích 
korek se rozpukává v borky, někdy 
se též v tenkých nebo tlustších vrstvách 
odlupuje, jako na př. u bříz nebo 
plat a n ů. 
Aby údy rostlinné, obalené ne- 
prostupným korkem, mohly dýchati, vy- 
tvářejí se na místech, kde byly v pů- 
vodní pokožce průduchy, protržením 
zevních vrstev (obr. 20) malé čočko vité, 
dvoupyské otvůrky, zvané korkové 
čočky neboli len ti celly (obr. 19). 
Obyčejně jsou lenticelly na kmenech a 
Obr. 20. Silné zvětšený řez lenticellou. 
.větvích stromů (křů) uloženy ve směru podélném (A)^ řidčeji ve směru příčném (B)^ 
jak tomu jest u bříz. V zimě jsou lenticelly uzavřeny. 
B) Pletivo Bdkladni tvoří hlavní součást mladých stonků, mladých 
větví a listů (—obr. 22). Jsouc povahy namnoze parenchymatické, má hlavně 
za úkol výživné látky rozváděti v podobě glykosy z buňky do buňky a uklá- 
dat! je do zásoby. 
