Biologie 
19 
Některým rostlinám stačí k ochraně proti škůdcům tvrdá kůra, zvláště 
je-li proniknuta hořkými látkami. Také tuhé štětinky, jaké mají zejména rost- 
liny brutnákovité (Borragineae - III, 200), štětinky žahavé, chlupy 
a podobné výrostky na povrchu rostlin bývají ochranou proti housenkám 
a plžům. Srovnej heslo t r i c h o m y , odst. I. 
Mnohé rostliny jsou proniknuty hořkými látkami, hořkým mlékem, 
kyselinami a rozmanitými jedy, jež jistým živočichům tak jsou odporný, 
že jich nežerou. K tomu dlužno podotknout!, že mnohé jedy jsou člověku 
a některým živočichům zhoubný, jiným však neškodí. Tak na př. jedovatých 
bobulí rulíku (Atropa - III, 250) a peckovic lýkovce (Daphne mezereum 
-IV, 115) někteří ptáci požírají bez závady. A naopak otráví se na př. vrabec 
několika zrnky kmínu (Carům carvi - II, 618) nebo fenyklu (Foeniculum 
capillaceum - II, 676). 
Jiné rostliny obsahují ve svém pletivu 
droboulinké jehličky (rafidy), jež způso- 
bují v ústech některých živočichů (plžů, hou- 
senek) bolestné záněti. Mezi takové rostliny 
náleží na př. pod sněž nik (Galanthus nivalis 
-IV, 219), bledule (Leucoium vernum - 
IV, 221), aron (Arům maculatum — IV, 596) 
atd. Cibule a podzemní oddenky bývají zpra- 
vidla proniknuty palčivými, někdy i odporně 
páchnoucími látkami, aby byly ušetřovány od 
larev a červů v zemi žijících. Listy rákosu 
(Phragmites communis-lV, 522) a větve pře- 
sliček (Equisetum - IV, 657) jsou proniknuty 
kysličníkem křemičitým, který je činí tak tvr- 
dými, že jich živočichové nežerou. 
Některé rostliny zprotivuje živočichům 
též vůně, po případě nelibý zápach. Pří- 
kladem jich jsou: violka vonná (Viola odo- 
rata - II, 151), blín (Hyoscyamus niger - III, Obr. 29. Svízel obecný rostoucí 
253), durman (Datura stramonium - III, 255), v houštině hlohu. 
rozpuk (Cicuta virosa - II, 627) atd. 
Posléze dlužno uvésti, že některých rostlin, zejména v tropech, ale také 
v menší míře i v naší květeně, chrání zvláště proti housenkám a larvám mravenci, 
jak o tom více pověděno pod heslem myrmekofilné rostliny. 
U několika našich stromů, na př. lip a olší, pozorujeme na spodu listů 
malé chomáčky chloupků, v nichž žijí drobouncí roztoči, kteří prý ničí 
zárodky plísní a nedovolují jiným drobným živočichům pobyt na listech. Viz 
heslo akarodomatie. 
Ani mimikry, t. j. připodobení svému okolí za příčinou ochrany, jež 
v živočišstvu tak velice jest rozšířeno, dle názoru některých biologů v rost- 
linstvu nechybí. Hluchavka skvrnitá a bílá (Lamium maculatum, L. album 
— III, 139, 140) a zvonek kopřivolistý (Campanula trachelium — III, 
307), alespoň pokud nekvetou, připomínají vnějškem tak velice kopřivu, že 
prý se jim býložraví ssavci vyhýbají, aby se nepopálili. Květel (Linaria vul- 
garis — III, 93) podobá se pryšci (Euphorbia cyparissias - IV, 196), petržel 
(Petroselinum sativum — -11, 674) rozpuku (Cicuta virosa — II, 627) atd. 
6. Co týká se obrany jednotlivých ústrojů, věnují rostliny největší 
péči květům. Jsouť květy nejen ústroje nejjemnější a nejchoulostivější, nýbrž 
i nejdůležitější, anaf rostlina zachovává se jimi, resp. plody ze květů se vyvi- 
nuvšími, do budoucna. Ožere-li housenka list, může rostlina zbylou částí ještě 
