Biologie 
21 
dostali k medovině jen hmyz větší, silnější; drobní živočichové nemají tolik 
síly, aby pysky korunní od sebe oddálily. 
7. Co týká se ochrany plodu a semen proti nepříznivým vnějším vlivům 
a proti škůdcům z říše živočišné, budiž uvedeno alespoň tolik: 
«) Vyvinující se plody bývají u mnohých rostlin, alespoň v první době, 
zahaleny kalichem, který jich dobře chrání proti dešti, zvláště jsou-li 
stopky po odkvetení ohnuté, tak že kalich činí nad plodem stříšku. Příklady 
uvedeny jsou pod heslem fysiologie rostlin v odst. VIL ^, «, 5 (pohyby 
k a r p o t r o p i c k é). 
Semena, pokud nedozrála, jsou u rostlin krytosemenných ukryta 
v rozmanitých schránkách, tvořených plodolisty; teprve když 
semena dozrála, tyto schránky rozmanitým způsobem se otvírají a semena 
z nich vypadávají na zemi. U rostlin nahosemenných nejsou sice semena 
v schránkách ukryta, ležíce volně na svých plodolistech (šupinách), ale plodolisty 
jsou do té doby, pokud semena nedozrají, tak těsně k sobě přiloženy, že se- 
mena jsou jimi dokonale uzavřena. 
y. Zralá semena z plodů uvolněná a na zemi vypadalá, jsou chráněna 
tvrdými, kožovitými slupinami, někdy i peckami, aby dřímající 
v nich klíček zimou neutrpěl a nahromaděné v nich výživné látky se nezkazily. 
Některé rostliny, na př. ji rovec (Aesculus hippocastanum — II, 306), 
durman (Datura stramonium - III, 254) a j. mají plody ozbrojeny ostny 
proti býložravým živočichům. Jiné, na př. ořech vlašský (Juglans regia — 
IV, 187), třešeň (Prunus avium-II, 530), řešetlák (Rhamnus cathartica - II, 
333) atd. mají plody, pokud nedozrály, obdány hořkými nebo kyselými, 
odpornými slupinami (dužninami), tak že jich živočichové s počátku ušetřují. 
Ovšem na zralých těchto plodech tíž živočichové se zálibou si pochutnávají, 
přispívajíce k rozšiřování jejich semen po krajině. 
III. Biologie sebezachování — zajištění druhu (rodu) do budoucna. 
Při všech opatřeních, jež rostlina činí, aby se při životě jakožto indivi- 
duum zachovala, neujde posléze svému zahynutí. Jako vše v přírodě, na konec 
i ona sestárne a zhyne. Nežli se tak stane, stará se o to, aby se zachovala ve 
svém potomstvu jakožto druh nebo rod. A to se děje rozličným způsobem, 
jak pověděno při hesle rozmnožování rostlin. 
Rostliny jevnosnubné, k nimž náleží převážná většina rostlin v Názorné 
květeně uvedených, zachovávají se do budoucna hlavně semeny. Ta do- 
spívají v plodech, jež se vyvinují z květů. 
A. Aby však z květů vyvinouti se mohly plody a semena schopná klíčení, 
musí předcházeli opylení, o jehož různých způsobech obšírněji pověděno 
pod heslem opylení na místě jiném. 
Zde budiž pouze pověděno, čím opylení se podporuje. 
«) Rostliny, odkázané na opylení hmyzem, vytvářejí květy zpravidla 
pestrých, zdaleka nápadných barev a to na vrcholcích lodyh 
a větví, aby je bylo dobře viděti. Jsou-li květy menší, združujísev celá 
květenství, jež činí pak dojem květů velikých, jak to pozorujeme na př. 
u rostlin okoličnatých (Umbelliferae - II, 615), bezu černého (Sam- 
bucus nigra -III, 336), jetele lučního (Trifolium pratense — II, 379), slu- 
nečnice (Helianthus annuus - III, 498) atd. 
Některé rostliny vytvářejí vedle drobných, málo úhledných kvítků plod- 
ných také květy větší, ale jalové, jenom jaksi wpro parádu", aby se stalo 
květenství nápadnějším; někdy bývají dokonce tyto jalové květy jinak zbar- 
