Biologie 
23 
ten, že z jara jest nejvíce dnů větrných, jednak že vítr může pyl snadněji zanésti 
na blizny jiného stromu, any listy blizen nezakrývají. 
Byliny rostoucí ve stínu listnatých stromů kvetou zpravidla též 
velice záhy na jaře, dokud k nim může hodně mnoho slunečných paprsků, 
holými větvemi na zemi se prodírajících. Neděje se tak ovšem jen pro 
opylení jako spíše proto, aby semena jejich v čas dozrála. Příkladem takových 
rostlin jsou: jaterník modrý (Hepatica nobilis — II, 23), dymnivky 
(Corydalis — II, 72), lýkovec obecný (Daphne mezereum - IV, 115), la- 
doňka dvoulistá (Scilla bifolia - IV, 341) atd. 
Rostliny odkázané na opylení hmyzem - viz heslo opylení, odst. III, 
1 — volí si k rozkvétání takovou dobu, kdy dotyčný hmyz nejhojněji létá. 
Jsou-li zařízeny na opylení večerními motýly, rozvírají se květy jejich až večer 
a při tom obyčejně silně voní. Jsou to na př. pu pálky (Oenothera - III, 
575), kozí list (Lonicera caprifolium — III, 331), k n o t o v k a luční (Me- 
landryiim pratense - II, 245) atd. 
Květy nádherné, na př. kv. máku (Papaver — II, 63), záhy odkvetou, 
poněvadž nápadnost jejich jim zaručuje návštěvu hmyzu a opylení neděje 
se s překážkami. Je-li však opylení spojeno s překážkami a nejisté, trvá doba 
květu mnohem déle. Příkladem buďtež vstavači (Orchis - IV, 249), p o d- 
sněžník (Galanthus - IV, 219) a j. 
Také to jest rostlinám k nemalému prospěchu, že květy jejich nerozkvé- 
tají všecky najednou - současně, anať se tím doba kvetení a s ní souvisící 
možnost opylení velice prodlužuje. 
B. Je-li pro zachování druhu a rodu u rostlin jevnosnubných nevyhnu- 
telno, aby rostlina vyvinula květy a z těch po předchozím opylení semena, jest 
rovněž velice důležito, sralá semena dostala se na vhodná místa, kde 
by skutečně mohla ve zdatné rostliny vyrůsti. Co plátno bylo by rostlině, kdyby 
si sebe dokonalejší semena a v sebe větším počtu vytvořila, když by všecka 
spadla ze zralých plodů zrovna pod ní, na jedinké místo, tak že by mladé 
rostlinky, sotva ze semen vyklíčily, musily z nedostatku místa a potravy zajiti ? 
Jakými přerozmanitými způsoby rostliny o to se starají, aby plody a se- 
mena jejich co možná nejdále po krajině byla rozšiřována, o tom pověděno 
obšírněji pod heslem rozšiřování semen a plodů. 
C. Kromě semeny zachovávají a rozmnožují se rostliny ještě způsoby .. 
jinými, jak o tom více pověděno pod heslem rozmnožování rostlin. 
IV. Vznik, průběh života a skon rostliny. 
1. Každá rostlina vzniká původně ze zárodku, jenž obsažen jest u rostlin 
tajnosnubných ve výtrus e\ u rostlin jevnosnubných v se- 
menu. Jakým způsobem mladinká rostlinka ze semene se vyvíjí, jest zná- 
zorněno obr. 30. a vysvětleno pod heslem klíčení. 
2. V prvních dnech žije mladinká rostlinka ze zásob uložených v se- 
menu, jež pro ni byla loni mateřská rostlina nastřádala. Nežli tyto zásoby stráví, 
vytvoří si tak silný kořínek, že jím může dostatek výživných látek ze země se- 
hnat!, a alespoň tolik zeleného listu, že jím může dostatečně assimilovati. 
V první době nejedná se rostlině o nic jiného nežli o to, jak by co 
nejvíce zmohutněla : vytvořuje stále nové kořínky a stále nové listy, větvičky 
a větve. Jak při tom život svůj hájí proti nepříznivým vlivům a různým nepřá- 
telům, pověděno na str. 17.-21. Když dostatečně vyrostla, počne se odívati šatem 
9 viz Soustavný přehled rostlin ve II. oddíle tohoto svazku. 
