30 
Čepel — Dělený list 
Čepel (lamina, Blattfláche, Spreite) slově rozšířená, nejčastěji plochá část listu 
(oproti stopkovité, súžené části, která slově řapík). Dle tvaru čepele rozezná- 
vají se různé druhy listů, o čemž pověděno pod heslem listy, v odst. IV, 4. 
— Četný (na př. Sčetný, 5četný, Tčetný) list — viz dlani tě složitý list. — 
O květech říká se, že jsou 3četné, 4četné, n-četné, jsou-li jejich lístky 
(po případě cípy nebo zuby) kališní, korunní a tyčinky, někdy i plodolisty děli- 
telný číslem 3, 4,... /z. Viz též: diagram květu, odst. I, C. 
Číška (cupula, Becher) slově rozšířený, obyčejně pohárkovitě nebo miskovitě vy- 
dutý konec květní osy (stopky), nesoucí na obvodě lístky květní a tyčinky, jak 
tomu jest na př. ve květech rostlin růžokvětých (Rosaceae — II, 446), man- 
dloňovitých (Amygdaleae — II, 529) a j. Viz obr. 158 II t. 
U rostlin číškonosných (na př. dubů) jest číška vyvinuta pouze pod 
květy pestíkovými, nemá tudíž na obvodě ani tyčinek ani okvětí. Později zdřev- 
natí a obdává na spodu žalud jakožto miska neboli ěešulka (Nápfchen). 
Obr. 34. Různé druhy cfielek (/) a blizen (;z) : 
I. prvosenky, 2. jahodníku, 3. hvozdíku, 4. třezalky, 5. lnu, 6. zvonku, 7. šeříku, 8. révy vinné. 
Čnělka (stylus, Griffel — obr. 34) jest súžená část pestíku (viz květ), nesoucí 
na vrcholku bliznu. Délka a poloha čnělky souvisí se způsobem opylení, t. j. 
řídí se dle toho, aby blizna zaujímala vždy takové místo, kde by mohl pyl nej- 
jistěji na ni býti přenášen. Aby láčka pylová, kterouž pylové zrnéčko na blizně 
zachycené v podobě jemného w klíčku'' ze sebe vyhání (viz heslo vajíčko, 
odst. IV), mohla se dostati do semeníku k vajíčkům, jest čnělka buď dutá nebo 
prostoupena uvnitř kyprým pletivem. 
Někdy ěnělka docela chybí, ve kterémžto případě jest pak blizna při- 
sedlá, na př. u máku (Papaver — II, 63). 
Nejčastěji vyrůstá čnělka z vrcholku semeníku, zřídka na př. u jahod- 
níku (Fragaria — II, 492) a mochen (Potentilla — II, 497) po jeho straně 
(obr. 34, 2). 
Vyrůstá-li několik čnělek z vrcholku semeníku (obr. 34, 3 - 5), nebo je-li 
čnělka v několik ramen rozeklána (obr. 34, 6, 7), jest to důkazem, že semeník 
vznikl srůstem tolika plodolistů, kolik jest čnělek nebo ramen. 
Ctyřmocné tyčinky -viz tyčinky, odst. III, 4. Jsou charakteristickým znakem 
rostlin křížatých (Cruciferae - II, 79), jinde se nevyskytujíce. 
Dělený list (foliům partitum, geteiltes Blatt) jest onen, jehož čepel jest roz- 
dělena zářezy nebo choboty v ůkrojky (ušty), které však spolu více méně 
souvisejí, tak že je nelze považovat! za částky samostatné (za lístky). 
Dle toho, jak jsou úkrojky seřaděny (jakou má list nervaturu), rozezná- 
váme : listy spereně dělené (obr. 35) a 1. dlanitě dělené (obr. 36). 
1. Listy speřeně dělené mají úkrojky seřaděny vedle sebe podél hlav- 
ního řapíku do dvou protilehlých řad. 
