Fyllotaxie 
43 
Listy střídavé (folia alterna, spiralige, zerstreute Blátter) jsou v pří- 
rodě nej rozšířenější. 
1. Pozorujíce rozpostavení střídavých listů u různých rostlin, poznáváme, 
že řídí se zpravidla určitými mathematickými sdkony. Nejčastější případy 
(obr. 62) jsou: 
a) Listy stojí střídavě na svých osách ve dvou protilehlých, svislých 
řadách neboli orthostichách. Vedeme-li od některého listu okolo osy tak zv. 
genetickou spirálu, t. j. myšlenou čáru patami výše postavených listů, 
jak se po sobě vyvíjely, až se dostaneme k listu, který stojí v téže svislé řadě, 
právě nad listem, u něhož jsme počali, učiníme okolo osy jeden oběh neboli 
cyklus a napočítáme na něm 2 listy. I označujeme toto střídavé postavení 
listů zlomkem Y 2 * Vyskytuje se nejčastěji u rostlin, které mají listy srdčité nebo 
široce vejčité, tudíž na spodině nejširší, jako na př. lípy, jilmy, réva vinná. 
h) Listy stojí na svých osách střídavě ve 3 svislých řadách. Genetická 
spirála, vedena od některého listu patami listů následujících, výše postavených 
až k listu, který stojí právě nad listem, od něhož bylo počato, skládá se jako 
v případě a) pouze z jediného oběhu, probíhá však patami tří listů; proto 
označujeme toto postavení zlomkem Mají je nejčastěji rostliny s listy ši- 
roce elliptičnými, asi uprostřed nejširšími a při tom krátce řapíkatými, na př. 
lísky, některé olše atd., ale také trávy (Gramineae). 
c) Listy stojí střídavě na svých osách v 5 řadách svislých a to tak, že 
vedouce genetickou spirálu od paty některého listu patami listů výše postavených, 
jak se po sobě vyvíjely, musíme okolo osy dvakráte se otočití, nežli do- 
spějeme k listu, stojícímu v téže svislé řadě, zrovna nad listem, od něhož jsme po- 
čali. Poněvadž genetická spirála, ze dvou oběhů se skládající, probíhá celkem 
patami pěti listů, označujeme toto postavení listů zlomkem J^st rozšířeno 
zvláště u rostlin, které mají listy opakvejčité, tedy v hořejší polovině nejširší 
a při tom krátce řapíkaté, jako na př. některé vrby, duby, jabloně atd. 
d) Listy stojí na své ose v 8 řadách svislých a to tak, že musíme uči- 
niti okolo osy 3 oběhy, vedeme-li genetickou spirálu od některého listu patami 
listů výše postavených, abychom dospěli k listu, jenž stojí v téže svislé řadě jako 
list, od něhož jsme počali. Na této genetické spirále (třech obězích) napočteme 
celkem 8 listů. 1 znamenáme toto střídavé postavení listů zlomkem Vysky- 
