44 
Fyllotaxie 
tuje se nejčastěji ii rostlin s listy kopinatými a podlouhlými, na př. u man- 
dlovníku, jitrocele kopinatého a j. 
e) Listy stojí na své ose ve 13 svislých řadách a to tak, že musíme, ve- 
douce spirálu od některého listu patami listů následujících, jak se po sobě vy- 
víjely, až k listu v téže svislé řadě stojícímu, kolem osy 5kráte se otočili. Jest 
tudíž značka tohoto postavení Vl3* Vyskytuje se obyčejně jen u rostlin s listy 
úzkými, na př. u kručinky (Qenista - II, 403), smrků, jedlí atd. 
f) V šiškách smrkových a jedlových stojí šupiny na ose dle 
vzorce t. j. vedeme-li od některé šupiny genetickou spirálu kosem osy pa- 
dospějeme k šupině, která stojí 
v téže svislé řadě jako šupina, 
od které jsme započali, otočíme 
se okolo osy Skrát a projdeme 
patami 21 šupin. 
Shrneme-li všecky uvedené 
způsoby (a—/), v nichž střídavé 
listy u našich rostlin na svých 
osách nej častěji jsou rozpostaveny, 
dostaneme řadu zlomků : 
-/s. Vs- Vi 3 . “Ai- ze které 
patrno, že čitatel každého zlomku, 
od třetího počínajíc, rovná se 
součtu čitatelů dvou předcháze- 
jících zlomků v, a podobně též 
jmenovatel třetího i každého ná- 
sledujícího zlomku rovná se 
součtu jmenovatelů dvou zlomků 
předcházejících. Jinak se též říká, 
že zlomky, jimiž označujeme nej- 
častěji se vyskytující rozpostavení 
střídavých listů od nejjednoduš- 
šího k složitějšímu, jsou přibližné 
hodnoty řetězového zlomku : 
1 
Y+j_ 
1 “t"J_ 
roinwDážně {^B) T-i- l 
1 + 1 
1 + . . . 
2. Rozestavení listů na osách — alespoň v četných případech - jest zá- 
vislo na tvaru listů. Vysvítá to nejlépe z okolnosti, že rostliny, mající listy 
různého tvaru, mají také různé rozpostavení listů, byť i náležely do téhož 
rodu. Na př. u vrby zakrslé (Salix herbacea - IV, I4I), která má listy skoro 
okrouhlé, jsou listy rozestaveny na větvích dle J^^y (Salix caprea-IV, 
133), která má listy široce vejčité až elliptičné, jest rozpostavení listů dle 2 / 5 , 
u vrby pětimužné (Salix pentandra - IV, 128), s listy podlouhle vejčitými 
až kopinatými, řidí se rozpostavení listů dle ^g, a u vrby šedivé (S. incana 
- IV, 138) jakož i u jiných vrb s listy úzkými až čárkovitými, jsou listy se- 
staveny na větvích dle Vl.3- 
Postavíme-li větve uvedených druhů vrb svisle vedle sebe a díváme se 
na ně zhora, tak že se nám listy jeví okolo větví v paprscích, pozorujeme, že 
ve všech případech jest prostoru co nejlépe využitkováno, že prázdné mezery 
mezi jednotlivými řadami listů jsou co nejmenší. Široké listy rozestavené na 
větvích ve 3 řadách vyplňují prostor zrovna tak dokonale jako elliptičné listy 
tami šupin následujících, výše stojících, až 
Obr. 63. Rozestaveni listu na větévce lišky 
rostonci svisle (A) a na větévce rostoucí 
