52 
Fysiologie 
staluje nezřetelně a sráží se, vypaří-li se z něho voda, v gumovitou, nebarevnou 
massu. Roztoky jeho otáčejí polarisační lovinu v právo. ' . ^ ^ 
Cukr ovocný neboli laevul osa^ (Fruchtzucker) liší se od předch., s nímž 
obyčejně smíchán společně se vyskytuje, hlavně tím, že nikdy nekrystaluje 
a v roztocích otáčí polarisační rovinu v 1 e v o. Vyskytuje se nejvíce v buňkách 
zralého, dužnatého a šťavnatého ovoce jakož i v mědě. 
Saccharosa neboli cukr třtinový (Rohrzucker) rozeznává se od obou 
druhů předch. netoliko chemickou formulí, nýbrž i tím, že není přímo kvasitelná 
t. j. nemůže se působením kvasnic rozkládati v líh a kysličník uhličitý, jak tomu 
jest u dextrosy i laevulosy. Za jistých okolností sráží se v pevné krystaly a v roz- 
toku otáčí polarisační rovinu v právo. Jest obsažena zejména 
v kořenech cukrovky a mrkve, v brukvi, v plodech 
"melounů a fíků, v míze javorů a bříz jakož i ve 
stéblech některých trav (na př. kukuřice a třtiny cukrové). 
K cukrům náleží též manit, vytékající z pora- 
něných míst jihoevropského jasanu zimnáře (Fraxinus 
ornus — 111,298), pinit, obsažený v borovicích (Pinus — 
IV, 613) a sorbin, obsažený v plodech jeřábu (Sorbus 
aucuparia — II, 555) atd. 
7. Kyseliny rostlinné jsou sloučeniny kyslíku 
s uhlíkem a vodíkem ve vodě rozpustné a kysele chutna- 
jící. Vyskytují se ve šťávě buněčné buď volné nebo spo- 
jeny se zásadami v soli. Jsou v rostlinstvu značně rozšířeny, 
zvláště v plodech, lodyhách a listech ; úkolem jejich na- 
mnoze jest, zprotiviti rostlinu býložravým živoěichňm. 
Nejobecnější z nich jsou : 
a) Kyselina šťavelová (Oxalsáure, — C2 Hg O4), 
obsažená v pletivu velikého počtu rostlin, zejména hojně ve 
šfavelu (Oxalis acetosella — II, 219) a šťovíku (Rumex 
acetosa — IV, 38). 
^) Kys. jablečná (Aepfelsaure — Hg O5), v kyselých nebo nakyslých plo- 
dech, zejména v jablkách. 
y) Kys. vinná (Weinsaure — C4 Hg Og) - vyskytuje se hlavně ve vinných 
hroznech, ale v menší míře a vedle jiných kyselin též v jiných plodech. 
á) Kys. citrónová (Citronensaure — CgHgOy) — jest zvláště hojná v ci- 
tronech. 
s) Kys. salicylová (Salicylsaure - - O3) — jest obsažena zejména 
ve květech tužebníka (Filipendula vulgaris — 11,526) a některých t a v o 1 - 
n í k ů (Spiraea — II, 521). 
8. Třisloviny neboli kyseliny tříselné — jsou slabé kyseliny stahujíc 
chuti, obsažené hlavně v listech a kůře rostlin dřevnatých, zejména dubů. K nim 
náleží též ta n n i n^ — C44 H^qOc>, vyskytující se v duběnkách, v čaji i v jiných rostlinách. 
9. Alkaloidy neboli sásady rostlinné (Alkaloide) — jsou s malými 
výjimkami (koniin, nikotin) pevné sloučeniny, alkalicky reagující, namnoze kry- 
stalující, prchavé, složené z uhlíku, vodíku, dusíku a kyslíku (tekuté alkaloidy 
postrádají kyslíku); vyskytují se v rostlinách obyčejně ve způsobě solí, 
slučujíce se s kyselinami. Valná většina jich působí zhoubně na organismus 
živočišný a jest proto dobrou ochranou rostlině proti útokům některých ne- 
přátel. V malých dávkách působí však tyto rostlinné jedy blahodárně v ně- 
9 Od lat. laevus levý. 
9 Z frauc. tau = tříslovina, t aii n er = jirchařiti. 
