70 
Fytogeografie 
I. Rostlinstvo nynější jest potomstvem rostlinstva, přesněji řečeno potom- 
stvem rostlinných typů, posledních geologických dob (viz stať fytopalaeon- 
tologie). Rozšíření a rozdělení jeho na povrchu zemském jest výsledkem 
vlivů, jaké naň za ty dlouhé a dlouhé doby vykonávali různí činitelé, zejména 
povaha půdy a klimatické poměry. 
Dle toho, jak měnily se povaha půdy a poměry klimatické, měnila se 
i květena té které krajiny: některé druhy rostlinné, nemohouce si na no\é po- 
měry půdy (na př. vyschl-li močál, bývalé jezero a pcd.) a na nové podnebí 
zvyknouti, vyhynuly, jiné se novým poměrům různě přizpůsobily, po případě 
se přeměnily za tu dlouhou dobu v druhy nové. Vyžadujeť každá rostlina, 
má-li se udržeti jakožto stálý druh po dlouhé věky do budoucnosti, určitého 
množství tepla, jistého stupně vlhkosti půdy a vzduchu, určitého složení půdy 
a ještě jiných podmínek. 
Rostliny, jejichž podmínky životní jsou podobné, mohou růsli pohromadě 
a dodávají pak krajině zvláštního rázu — tvoří tak zv. botanické okresy. 
Ačkoli tyto okresy nejsou tak přesně ohraničeny jako okresy politické, anyť 
mnohé rostliny mohou růsti i daleko za jejich hranicemi, přece obsahují četné 
druhy, které jakožto samorostlé vyskytují se jenem uvnitř jejich hranic a to 
namnoze v převážné většině - v celých společenstvích. 
Naše květena náleží k botanickému okresu baltickému, který kromě 
Německa, středního Ruska a veliké části Skandinávie zaujímá větší část zemí 
rakouských, zejména ony, jež leží na sever od jižních vápencových Alp, kde 
začíná květena s t řed o m o řs ká, a na jih od jižních svahů Karpat, kde začíná 
květena p o n ti cká. 
Význačným znakem květeny baltické jest, že v ní převládají z rostlin 
prostoplátečných růžoví té (Rosaceae — II, 445), křížokvěté (Cruciferae 
— II, 79) a motýlokvěté (Papilionaceae — II, 343), z rostlin srostloplátečných 
sl ožn ok věté (Compositae — III, 387), k rtičníkovi té (Serofularineae — III, 
68) a pyskaté (Labiatae III, 136), z rostlin jednoděložných trávy (Qranii- 
neae — IV, 402) a šáchor ovité (Cyperaceae -- IV, 527). 
Povšechného rázu dodávají naší květeně ovšem hlavně jen ty rostliny, 
které rostou na větších rozlohách hustě pohromadě. Jsou to zejména, nepřihlí- 
žíme-li k rostlinám na větších rozlohách pěstovaným: jehličnaté stromy, 
jež skládají lesy, jalovec (Juniperus — IV, 641), který tvořívá zvláště po 
krajích lesů houštiny, vřes obecný (Calluna vulgaris - III, 18), jenž po- 
krývá zvláště písčité stráně nachovým květem již z dálky nápadným, borůvky 
(Vaccinium myrtillus — III, 23), někdy též brusinky (Vaccinium vitis idaea 
- III, 25), které tvořívají zejména ve světlých lesích husté podrosty, trávy 
(Gramineae — IV, 402) a šáchorovité (Cyperaceae — IV, 527), skládající 
zelené louky a trávníky. 
II. Co týká se stanovišť, k nimž jednolli\é druhy rostlinné zvláště jsou 
poutány, možno květenu naši charakteiisovali asi takto: 
I. Ve vodách rostou nejčastěji: 
a) Z piostopláteaiých: lakušníky (Batrachium - II, 17), stulík (Numphar 
luteum — II, 58), leknín (Nympbaea — II, 60), stolí stek (Myriophyllum — 
II, 606), kotvice (Trapa — II, 604) a zdrojovka (Montia rivularis — 11,301). 
ť) Ze srostloplátečných: žebrat k a (Hottonia — III, 37), p 1 a v í 11 (Limnan- 
themum — III, 282) a bublinatky (Utricularia — III, 51). 
7) Z bezkorunných: hvězdoš (Callitriche - - IV, 213), růžkatec (Cerato- 
phyllum — IV, 21) a prustka (Hippuris — IV, 19). 
