Gaulotyopické pohyby rostlin — Heterokarpie 
81 
V následující době - tvořily již rostliny dvouděložné a jedno- 
děložné oproti tajnosnubným a nahoseinenným převážnou většinu jako nyní 
a také co do vnějšku s rostlinami nynějšími namnoze se shodují. Ovšem ne- 
bylo tehdejší rostlinstvo na povrchu zemském tak rozděleno, jak rozděleno jest 
dnes, poněvadž i povrch zemský byl jinak rozčleněn. Ve střední Evropě na př. 
rostly tehdáž sk o ři co v n í k y, magnolie (II, 53) a jiné rostliny tropické, jež 
dosud ve formě více méně změněné rostou ve východní Asii a na ostrovech 
Sundských. V těch zemích neudály se totiž od doby třetihorní tak veliké pře- 
vraty klimatické jako v Evropě, proto se tam mohly rostliny z dob třetihorních 
zachovali až podnes. 
Že ve střední Evropě rostlinstvo z doby třetihorní se nezachovalo, toho 
příčinou byla tak zv. doba ledová, která po době třetihorní ve střední Evropě 
zavládnuvši, rostlinstvo tehdejší zničila nebo na jih zatlačila a přinesla s sebou 
rostlinstvo ze studenějších končin severních. Když doba ledová uplynula a ve 
střední Evropě opět se počalo oteplovali, mizely rostliny na chladné podnebí 
uvyklé z rovin a údolí a místo jejich zaujímaly rostliny jiné, z teplejších zemí 
sousedních; některé však, zejména ony, které rostly ve vyšších polohách, pro- 
dlením doby poněkud se pozměnivše, na nové poměry klimatické si uvykly a 
zachovaly se až na naše dny. Rostliny vysokých hor mohly se ovšem i na 
dále zachovat! při životě téměř beze změny. 
Gamotropické pohyby rostlin — viz fysiologie, odst. VII, a, 4. 
Geitonogamie — viz opylení, odst. II. 
Geotropismus u rostlin — viz heslo fysiologie, odst. VII, A, «. 
Gynaeceum^ — slově soubor všech plodolistů, po případě pestíků v témže 
květě. Velmi často jest gynaeceum zastoupeno jediným pestíkem. 
Gynandria‘^ = sourodnictvo, slově dvacátá třída Linnéovy soustavy. Viz 
heslo sou rodné tyčinky. 
Gynodimorfismus (samičí dvojtvárnost) — viz m n o h o m a n ž el n é květy, 
odst. 2, /^. 
Gynodioecie (samičí dvojdomost) — viz mnohomanželné květy, odst. 2,^. 
Gynomonoecie (samičí jednodomost) — viz mnohomanželné květy, 
odst. 1, 
Gynostemonium^ — slově sloupeček tvořený ěnělkou a tyčinkami k ní při- 
rostlými, jak tomu jest u vstavačů (Orchis) a podražce (Aristolochia). 
Haplostemonie - viz diagram květu, odst. I, 2. 
Heliotropismus - viz fysiologie, odst. VII, A, 
Hemicyklické květy - viz diagram květu, odst. III. 
Herkogamie - viz opylení, odst. III, 1, ť. 
Heterodichogamie — viz opylení, odst. lIl, ó, pozn. 
Heterofyliie - viz dimorfismus, odst. 2. 
Heterokarpie^^ neboli dimorfismus, trimorfismus plodů záleží v tom, 
že některé rostliny vytvářejí z nadzemních, normálních květů semena dvojího 
1 trojího druhu, lišící se od sebe tvarem a schopností rozšiřovat! se po okolí. 
Nejěastěji se jeví heterokarpie u rostlin složnokvětých, zejména u měsíčku 
rolního a zahradního (Calendula arvensis a officinalis), jak blíže vysvětleno 
na str. 563 a 564 ve sv. III, u galinsogy (Qalinsoga — III, 503), hvězd- 
níku ročního (Stenactis annua-III, 601), přímět ní ku (Senecio Jacobaea 
- III, 507). Mimo to vyskytuje se tento zjev u 1 ebedky lesk lé (Atriplex nitens), jak 
6 Z řec yvraífieior = obydlí žen (zde soubor pestíků). 
-) Slož. z řec. yv7'}j = žena, pestík -f- avt^g, ávdoóg = muž, prašník. 
•’i Slož. z řec. yvvrj = žena, pestík -f- ozfiucov = tyčinka. 
■‘t Slož. z řec. ersgog = různý -}- xagrcóg = plod. 
6 
