Choroby rostlin 
93 
ve větvích a jehlicích borovice, vytváří posléze na větvích bledožliitavé, někdy 
více méně naěervenalé měchýřky, obsahující oranžově žluté výtrusy aecidiové, 
a na jednoletých jehlicích mnohem menší hrboulky, v nichž vězí též drobounké 
výtrusy. Následkem toho větve usýchají a jehlice opadávají; je-li strom mladý, 
může celý zahynouti. Rádí-li mycelium ve starších stromech, vniká často hlouběji 
do dřeva a způsobuje onemocnění stromu, jež se pak jeví rozličným způsobem. 
Zanese-li vítr výtrusy na listy starčku lesního, lepkavého nebo 
obecného (Senecio silvaticus, viscosus, vulgaris), ^vyklíčí", vniknou do pletiva 
listů a vytvoří v něm nové podhoubí, které posléze vyvine v červnu uredo- 
spory a později též teleutospory. Z toho patrno, že řečené druhy starčků dlužno 
z borových lesů odstraňovat!. 
8. Caeoma pinitorqunin — napadajíc zvláště mladinké rostlinky borové, 
prozrazuje se nejprve (začátkem června) bělavými skvrnami na mladé kůře. 
Později objevují se na bělavých skvrnách žluté hrboulky — spermogonie. Brzy 
po té provalí se na povrch, protrhnuvše pokožku, oranžově žluté, podlouhlé 
/•■/ 
Obr. 101. Choroš borový. 
Obr. 100. Choroš zápalný. 
polštářky plné výtrusů. — Mladinké rostlinky rzí touto postižené obyčejně za- 
hynou ; rostliny odrostlejší trpívají jí hlavně v mladých výhoncích, jež se oby- 
čejně zkrucují a odumírají. 
Pozn. Do příbuzenstva těchto hub patří též: prášilka jedlová (Aecidium 
elatinum) — viz str. 629 ve sv. IV. 
VI. Houby rouškaté (Hymenomycetes) poznávají se snadno ode všech 
předch., že vytvářejí plodnice neobyčejně veliké, známé v obecném životě pode 
jmenem zhouby". Obyčejně rozeznáváme na takové plodnici třeň neboli 
nohu a klobouk; někdy však třeň chybí. Vláknité podhoubí, z něhož 
plodnice vyrůstají, roste nejčastěji na takových místech, kde hnijou listy, jehličí 
a jiné organické látky. Jen u některých rodů cizopasí podhoubí též v kořenech 
nebo ve dřevě zdravých stromů, zvláště stromů jehličnatých, jsou to: 
1. Václavka (Agaricus melleus — obr. 866 ve sv. IV) - cizopasíc jakožto 
podhoubí v podobě hnědých úzkých pentlic v kořenech a kmenech hlavně 
stromů jehličnatých, jest příčinou, že se na kořenech kůra trhá a vytéká z ní 
|:)ryskyřice. Tím vzniká tak zv. kořenová rakovina. Posléze vytváří pod- 
houbí na kořenech nebo i na kmenech celé trsy plodnic (hub) barvy hnědo- 
žluté, posázené drobnými šupinkami, o třeni 5 — \0 cm vysokém a klobouku 
2-8 cm širokém. Na třeni jest blanitý prsten a pod kloboukem bělavé lupínky. 
Tyto houby, objevující se často až na podzim (okolo sv. Václava), jsou jedlé. 
