Choroby rostlin 
95 
4. N> olšový (E. alnitorquus) znetvořuje šišky olší — viz sir. 161 ve 
sv. IV. 
5. N. břesový (E. seu Ascomyces betulae) vytváří na listech břízy žluté, 
puchyřkovité skvrny. 
VIII. Houby krytovřeckaté (Perisporiaceae — obr. 1 03) povlékají vlák- 
nitým, bělavým podhoubím v podobě jemné plísně nebo moučky pokožku 
zachvácených míst rozmanitých rostlin, vysílajíce do pletiva zvláštní haustorie, 
a vytvářejí drobounké, nicméně pouhým okem ještě viditelné, žluté, později 
hnědé až černé schránky, zv. perithecie (7^), v nichž ukryta jsou vřecka (/) 
obsahující výtrusy. Perithecie jsou zcela uzavřeny a výtrusy dostávají se z nich 
zpravidla teprve až tehdy, když perithecie zetlí. Kromě vřecek vyvinují však 
zaškrco váním z konců vláken také výtrusy obnažené (konidie - B, 7 ). 
Nejrozšířenější z nich jsou: 
1. Padlí obilné (Erysiphe graminis), jehož 
vývoj podán ve sv. IV, na str. 417. 
Padlí obecné (E, Marlii) cizopasí na řepce 
(Brassica napus — II, 118), vikvi seté (Vicia 
sativa — II, 369), v o j t ě š c e (Medicago sativa — 
II, 392 ) a j. 
P. bílé (E. lamprocarpa) vyskytuje se na 
listech čekanky (Cichorium intybus — III, 399). 
2. Padlí chmelové neboli plíseň chm. 
(Sph aer o t heca Castagnei, Erisiphe humuli) řádí 
zvláště na chrněli - jak vysvětleno a znázorněno 
Obr. 104. Kaziplod Jnckerňv; 
A konce vláken myceliových s konidiemi t.-, »klíčicí« konidie. - 
B pletivo listu révy vinné s myceliovým vláknem m. 
Obr. 105. Námel. 
Vysvětlení v textu. 
obrazcem na str. 90 ve sv. IV — na listech okurek (Cucumis sativus — III, 
325), na jahodníku, jabloni a j. Perithecie obsahují pouze po jediném 
vřecku, kdežto u všech předch. druhů obsahují vždy několik vřecek. 
3. Padlí tečkované (Phyllactinia guitata) cizopasí na listech rozmanitých 
listnatých stromů, zejména lísky (Corylus), jak blíže vysvětleno a zobrazeno na 
str. 166 ve sv. IV. Perithecie obsahují zpravidla po dvou vřeckách a jsou po- 
depřeny rovnými, tuhými, paprskovitě rozloženými vlákny. 
4. Čerň chmelová neboli mour (Fumago salicina, Capnodium salicinum) 
vyskytuje se hlavně na listech chmele, jak zobrazeno a popsáno na str. 
90 ve sv. IV. Mimo to však bývá též častá na listech vrb, jilmů, topolů 
a zvláště lip jakožto čerň lipová (Fumago tiliae — II, 187). 
5. Kasiplod Tnckerúv (Oídium Tuckeri-obr. 104) rozmnožuje se oproti 
ostatním druhům jen volnými výtrusy (konidiemi — v), vznikajícími zaškrcováním 
vláken. Perithecie s vřecky u něho ještě s jistotou nebyly pozorovány. Více 
o něm pověděno mezi chorobami révy vinné, na str. 331 ve sv. II. 
