96 
Choroby rostlin 
IX. Tvrdohouby (Pyrenomycetes) liší se od skupiny předch. hlavně 
tím, že perithecie jejich mají na vrcholku okrouhlý otvor, kterým zralé výtrusy 
z vřecek vypadávají. Mnohé z nich vyvinují též výtrusy volné, ve vřeckách ne- 
uzavřené - k o n i d i e. Tvrdohoubami šlovou odtud, že vytvářejí zpravidla tvrdá 
tělesa (sklerotie), která přezimují. Nejznámější z nich jsou: 
1. Námel (Claviceps purpurea - obr. 105) - objevuje se v klasech rozma- 
nitých trav, zejména žita (Secale cereale - A), v podobě tmavých, tvrdých, po- 
dlouhlých, více méně prohnutých, z plev ven trčících tělísek, jimž lid říká 
ptačí nebo svatojanský chléb. Tato tělíska, vypadnuvše z klasu na zemi 
nebo s obilím na pole byvše vyseta, přezimují a z jara na nich vyrostou stop- 
katé, červenavé paličky (iv; - odkudž nazývá se námel též paličko- 
vicí nachovou. Paličky obsahují na obvodě četné dutinky (perithecie—/, /), 
ústící se okrouhlým otvorem na venek, a v nich vězí podlouhlé váčky (vřecka 
— /^ ^^) chovající v nitru svém po 8 vláknitých výtrusech. Dozravše výtrusy 
jsou z vřecek vytlačovány a dostávají se otvory perithecií na světlo. Donese-li 
je vítr nebo lezoucí hmyz do mladých klasů, počnou „klíčiti" a založí v se- 
meníku toho kterého květu podhoubí. Podhoubí znenáhla zmohutní v sýrovité, 
bělavé těleso, které zaujímá celý prostor mezi plevami, následkem čehož semeník, 
z něhož by se bývalo jinak vyvinulo zrno obilné, zcela zakrní. 
Obr. 106. Polystygma rubním ; 
A list švestkový ze spodu s červenými skvrnami ; B řez takovou skvrnou, í skupina spermacii ; 
C řez jednou dutinkou skvrny, v spermacie; D dutinka obsahující vřecka s výtrusy. 
S počátku vznikají zaškrcováním se konečků houbových vláken, z nichž 
celé sýrovité tělísko se skládá, na povrchu tohoto tělíska četné bezbarvé výtrusy 
a zároveň vylučuje se z tělíska sladká, lepkavá tekutina, ve které výtrusy potom 
plovoii. Tato zasládlá tekutina, jež obyčejně v krůpějích z klasů vytéká, pova- 
žovala se druhdy za výrobek samostatné houby - zvané Sphacelia. 
Rozmanitým hmyzem, který sladkou tekutinu rád mlsá, anebo dotýkáním 
se klasu o klas přenášejí se výtrusy na zdravé klasy a vytvářejí v nich novou 
nákazu. 
Posléze přestane se sladká tekutina a s ní i výtrusy (konidie) vytvořovat! 
a tělísko, mající dosud povahu sýrovitou, začne se zvětšovat! a tvrdnouti, až 
z něho vznikne tmavé, z klasu stranou trčící zrno námelové. 
2. Póly stigma riihr tun [ - obr. 106) jest příčinou cihlově červených, po- 
někud naduřelých skvrn na listech švestky (Prunus domestica-^) a někte- 
rých jiných stromů mandloňovitých. 
Učiníme-li si příčný řez takovou skvrnou (^), která na spodní straně 
listu jest poněkud vyvýšena, a pozorujeme ji v drobnohledu, vidíme v ní četné 
dutinky (C), v nichž vytvořují se drobounké, zakřiveným vláknům podobné 
spermacie ( 7 .^). Na spodní straně listu otvírají se dutinky malými dírkami, jimiž 
celé skupinky spermacii (í), obsažené v drobných rosolovitých krůpějích, vy- 
