Q8 
Choroby rostlin 
na jejich povrchu {L) hnědé až skoro černé skvrny (ZJ, na nichž sedí malinké 
mističky (Z,) vyplněné podlouhlými, těsně vedle sebe směstnanými vřecky(6’i) 
a jalovými vlákny (parafysami — p). Výtrusy {y), jichž v každém vřecku (.S^) 
bývá po 8, zanáší vítr na sousední rostliny a tak se nákaza velice rozšiřuje 
2. Rhytisma acerinurn ( — obr. io8) cizopasl v listech javorů (viz 
str. 313 ve sv. II), a podobná Rh. salicinum v listech vrb (IV, 127). 
3. Sclerotinia Liber tiana (- obr. 109) poznává se od obou rodů 
předch., že vytváří stopka té, pohárkovité apothecie {a) na zvláštních hlízko- 
vitých tělískách (sklerotiích s, která byla přezimovala, ukryta byvše s po- 
čátku v těle rostliny hostitelky. Cizopasíc v pletivu rostliny, prozrazuje se ostatně 
bílým podhoubím (w), jež na některých místech jeví se v podobě vloček. 
Vyskytuje se na různých rostlinách, na př. na fazolu (Phaseolus - II, 
Sclerotinia trifoli- 
orton (obr. 1 10) — cizo- 
pasí v jeteli lučním 
(Trifolium pratense), jak 
o tom pověděno na str. 
381 ve sv. II, a podobná 
Set. baccarum cizopasí na 
borůvce (Vaccinium 
myrtillus - III, 24). 
4. Hysterium 
seti Lophodermittm 
pinastri napadá jehličí 
mladých borovic, jež 
pak před časem hro- 
madně opadává (jehlo- 
trus, syp jehličí). 
Viz ve sv, IV str. 621. 
Hysterinrn 7 iervisc- 
quium jest nebezpečno 
mladým jedlím. Viz str. 
629 ve sv. IV. 
374), řepce (Brassica napus-II, 118) a j. 
Obr. 110. Sclerotinia trifolioriim : 
tn podhoubí, 5" sklerotie ; 6'i sklerotie s apotheciemi a. 
XI. Houby nedokonalé (Fungi imperfecti) — zahrnují v sobě takové 
rody hub, jejichžto vyšší útvary plodní se buď vůbec neznají, anebo se znají 
jen nedokonale. Až se poznají, zařadí se zajisté do některé ze skupin před- 
cházejících. Cizopasíce uvnitř pletiva napadených rostlin článkovaným, namnoze 
vláknitým podhoubím, rozmnožují se - pokud ovšem jest známo -pouze ko- 
ni d/emi, t. j. volnými výtrusy, vznikajícími zaškrcováním vláken. 
Z četných rodů sem náležejících buďtež pouze uvedeny: 
1. Septoria piricola (obr. 111) — vytváří na listech hrušky drobné, 
suchomázdřité skvrny (/), v nichž možno zvětšujícím sklem pozorovat! kulovaté 
dutinky neboli piknidy (P)] v těch vznikají zaškrcováním myceliových vláken 
podlouhlé, vícebuněěné konidie (í). Viz též str. 551 ve sv. II. 
Podobná Septoria ribis cizopasí v listech rybízu, jak o tom pověděno 
na str. 569 ve sv. II; Sep. effiisa cizopasí v listech i plodech třešně — viz 
str. 533 ve sv. II, S. cucurbitacearum listech okurkových ( 111 , ^2^), S. guer- 
cicola na listech dubových (IV, 178), 6*. epicarpii (obr. 1136’) na slupce 
nezralých plodů vlašského ořechu (IV, 189). 
