102 
Choroby rostlivi 
delinka olšová (Agelastica alni — obr. 210a na str. 161 ve sv. IV), proží- 
rající listy olšové, larvy pilatky černé (Tenthredo adumbrata — obr. 808 na 
str. 532 ve sv. II), žijící na třešních a j. 
y) Drobné larvy hmyzu vyžírají list v zeleném jeho pletivu pod pokožkou, 
čímž vznikají na listech tak z v. podkopěnky neboli miny a to bud skvrnité, 
jak je činí na př. housenky mola k ř e m e 1 á k o v é h o (Tischeria complanella — 
obr. 2^8 6 na str, 178 ve sv. IV) na listech dubových a housenky jiných drob- 
ných motýlků na listech vrbových (obr. ii8«), anebo chodbovité, namnoze 
všelijak zprohýbané (obr. ii8(^), jak je vyhledávají na př, housenky mola Lyo- 
netia Clerckella na listech třešní, jabloní, břiz atd. 
á) Někdy svinuje hmyz, ožíraje listy, buď celý list 
nebo jistou jeho část v trubičkovitou schránku, jak to 
činívá na př. zobonoska révová (Rhynchites be- 
tuleti — obr. 119; obr. hmyzu viz na str. 331 ve 
sv. II), nebo úzk ošij nik lískový (Apoderus co- 
ryli — obr. 216 na str. 165 ve sv. IV). 
£) Jindy spřádají housenky a larvy vždy několik 
listů pavučinnými vlákny v tak zv. »housenčí hnlzda<s 
jako na př. housenky mola jabloňového (Hy- 
ponomeuta malinella — obr. 832 <7 
na straně 550 ve svazku II), hou- 
senky běláska zelného (Pieris 
crataegi - obr. 829 ve sv. II) — »malá 
hnízda housenčl«, housenky bekyn ě 
zlatořitné (obr. 832 b na str. 
550 ve sv. II), larvy ploskohřbetky 
borové (Lyda campestris — obr. 862 
na str. 619 ve sv. IV) atd. 
t) Mnohé mšice a někteří 
roztoči z rodu P h y t o p t u s, vy- 
ssávajíce na spodní straně listy, jsou 
Obr. 118. Podkopé 7 iky 
skvrnité (a) a chodbovité (b) , 
vyhlodávané housenkami 
molu. 
příčinou, že listy se krabatí a ohr- 
nují okraje k rubu. Příkladem budiž 
»zbubření« listů rybízových 
působené mšicí rybízovou (Aphus 
ribis — II, 569) a ohrnování okrajů 
listů vrbových roztoči hálčivými 
(Phytoptus), jak znázorněno jest obr. 
163 r na str. 129 ve sv. IV. 
Obr. 119. List 
révy vinné svinut 
zobonoskou ré- 
V) Často se stává, že listy napadané některými škůdci všelijak se zbarvují. 
Tak na př. listy chmele, na jejichž rubu žije roztoč Tetranychus tela- 
rius, dostávají na líci červené skvrny, kdežto na rubu jsou pokryty bílým jemným 
pletivem jako moučkou (— viz obr. 115 ^ na str. 89 ve sv. IV); listy ovsa a jiného 
mladého obilí, trpící pidikřísky ótečnými (Jassus sexnotatus - obr. 646 na 
str. 475 ve sv. IV) červenají, pak sežloutnou, až zhnědnou a uschnou; listy 
obilné, na nichž řádí bzunky ječné (Oscinis frit — obr. 645 na str. 475 ve 
sv. IV), sežloutnou a dostávají rezavé skvrny, atd. 
2. Někteří drobní škůdcové vyžírají mladé pupeny nebo k v ě t y. K těm 
náleží na př. roztoč lískový (Phytoptus coryli-obr. 217a na str. 166 ve 
sv. IV), jenž znetvořuje mladé pupeny lísky obecné, tak že naduřují v puchýře, 
housenky obaleče dubového (Tortrix viridiana - obr. 232 na str. 176 ve 
sv. IV), které žijí v listových pupenech dubů; larvy květopasa jabloňo- 
vého a kv. hruškového (Anthonomus pomorum - obr. 828 na str. 548 ve 
sv. II. a Anth. pyri - str. 553 ve sv. II) vyžírají květní poupata a mladé květy. 
