Choroby rostlin 
105 
místech cizopasné houby, následkem čehož znetvořují se pak taková místa 
v „rakovinu'^ (viz obr. 836 na str. 551 ve sv. 11). 
3. Při nedostatku světla zůstávají rostliny bledé, eliolované. Viz 
fy siol ogie, odst. I, 1. 
4. Nenalézá-li rostlina v půdě dostatečného množství železa, onemocní 
lak zv. chlorosou (viz tam). 
D) Znetvořeniny a nepravidelnosti, jež objevují se někdy na roz- 
manitých částech rostlinných a jsou toho drnhn, že ani cizopasné honby, ani 
škůdcové z říše rostlinné, ba namnoze ani- složení půdy a jiné vnější pod- 
mínky životní na vznik jejich neměly vlivu, jsou předmětem zvláštního odvětví 
pathologie rostinné — teratologiek 
Dle toho na jakých organech 
rostlinných se vyskytují a jakého 
jsou způsobil, rozvrhují botanikové 
znetvořeniny a nepravidelnosti rost- 
linné v několik skupin, z nichž nej- 
rozšířenější jsou; 
1. Fasciace^ - záleží v tom, 
že stonek, po případě i jeho větve 
a na nich spočívající květenství ro- 
stou v jednom směru neobyčejně 
do šířky, tak že nabývají ploského 
tvaru, jak znázorňuje obr. 122^ 
představující fasciací znetvořenou 
větev olše, a obr. 122 B znetvo- 
řenou lodyhu s květenstvím kopre- 
tiny. U nevadíce hřebenatého (Celosia cristata — obr. 107 na str. 82 ve 
sv. IV) stala se fasciace trvalou, dědičnou. 
2. Polyfyllie^ neboli pleiotaxie^ — slově úkaz záležející v tom, že v pře- 
slenech objevuje se místo obvyklého počtu větší počet listů, po případě částí 
květních. Jako příklady buďtež uvedeny: vraní oko (Paris quadrifolia — IV, 
372), u něhož bývá někdy místo 4 listů v přeslenu 5 listů; zimolez tatar- 
ský (Lonicera tatarica — III, 334) a zběbovec lesní (Ajuga genevensis 
— III, 179) mívají místo dvou listů vstřícných po 3 listech v přeslenu. 
Poněvadž části květné stojí zpravidla též v přeslenech a dle morfologie jsou pře- 
měněnými listy, není divii, že polyfyllie se vyskytuje často i ve květech. Možno 
nalézt! květy, které mají o jeden nebo o několik lístků kališních nebo plátků ko- 
runních více, nežli dle pravidla míti mají ; ve květech prvosenky vyšší (Primula 
elatior) bývá na př. dvojitá koruna (viz obr. ve sv. III), u květele (Li- 
naria vulgaris — III, 93) a mát (Mentha — III, 183) vyskytuje se často místo 
obvyklých čtyř pět tyčinek, ve květech švestky (Prunus domestica — II, 536) 
bývají místo jednoho dva až tři pestíky atd. 
3. Od polyfyllie dlužno rozeznávali pleiofyllii^ neboli chorisis/' která 
jest sice též zmnožení listu, ale týká se vždy jen listu jediného, po případě jeho 
lístků (obr. 123). Nejznámějším příkladem chorise jsou lak zv. čtverolístky 
i vícel ístky jetelové. 
M Slož. z řec. repag = zázrak, netvor, znetvořenina -|- — nauka. 
Z lat. f a s c i s = svazek. 
Slož. z řec. TioXvg = mnohý -j- cpvlXov ~ list. 
Slož. z řec ttXsícov ~ více F rá^ig řada. 
Slož z řec. jiXeícov — více -[- (pvXXov = list. 
Z řec. xě)Qiotg, od = dělím. 
