106 
Choroby rostlin 
4. Fyllodie^ - záleží v tom, že různé části květů : listeny, kalich, koruna 
tyčinky, pestík přeměňují se v listy. Příklady podává obr. 124: při ^a^ jsou 
v listy přeměněny listeny ve květenství j i tro c ele; Cznázorňuje kalich fuchsie, 
jehož jeden lístek se zveličil v list, /^kalich prvosenky, jehož všecky ušly se 
přeměnily v listy; ^představuje květ prvosenky, v němž zlistnatěla koruna; 
A" jest květ jetele plazivého a č? květ mrkve, v nichž přeměnily se v listy 
pestíky; J jsou zlistnatělé plodolisty ze květu třešně. 
Jestliže všecky části květu (kalich, koruna, tyčinky i pestíky) změní se v listy, 
tak že květ se podobá zelené, listnaté větévce, říká se takovému zlistnatění 
antholysa^ nebo chloranthie^ . Byla pozorována na př. u resedy, jahodu íkn, 
orlíčku atd. 
5. Petalodie^ — záleží v tom, že organy květné, zejména tyěinky, pře- 
měňují se v korunní plátky, čímž vznikají tak zv. plné k věty (antho- 
plerosis^, jak to vidíme u většiny pěstovaných květin. Zahradníci dovedou totiž 
z této abnormity zvláště těžiti. V přírodě vyskytuje se petalodie nejčastěji u ta- 
kových květů, které mají mnoho tyčinek, na př. u růží, máků, pryskyřníkovitých, 
mandloňovitých, ale též u hvozdíků, tulipánů, zvonku k o p ř i v o 1 is t é h o 
(Campanula trachelium - IIÍ, 307) atd. 
Obr. 124. Fyllodie. 
Vysvětlení v textu. 
III), stračky polní (Delphinium consolida 
pe largo nií (II, 214) a j. 
6. Fistillodie^ - zi\tz\ 
v tom, že různé části květné 
mění se v pestíky (plodolisty). 
U tulipánů (obr. 125^) 
byly na př. pozorovány květy, 
jejichž lístky okvětní (/) nesly 
po kraji vajíčka (o), u máku 
seté ho (obr. 125 ^) a u ne- 
třeš ku květy, v nichž pře- 
měnily se v pestíky tyčinky 
(i) atd. 
7. Pelorie'^ - zakládá 
se na tom, že místo obvyklých 
květů souměrných objevují se 
někdy květy pravidelné, jak 
pozorováno bylo na př. u kvě- 
tele (Linaria vulgaris — viz 
obr. 120 P na str. 94 ve sv. 
— II, 45), violek (II, 148), 
8. Heterogamie^ - jeví se pouze u rostlin, které mají květy jednopo- 
hlavné : pestíkové a prašníkové, každé zvláště, a záleží v tom, že květy jednoho 
pohlaví bývají vtroušeny do květenství druhého pohlaví. U kukuřice na př. 
vyvinují se dosti často v konečné latě prašníkových květů též květy pestíkové, 
u některých ostřic (Carex) bývají v kláscích prašníkových též kvítky pestí- 
kové. U habrů (Carpinus) byl pozorován v paždí trojlaločných listenů místo 
květu pestíkového květ prašníkový, u vrb (Salix) a topolů (Populus) objevují 
se někdy v jehnědách prašníkových též kvítky pestíkové a naopak. 
') z řec, qdllov = ddoq ^=tvaLY. 
3 Slož. z řec. avd^og = květ =: uvolňuji. 
'h Slož. z řec. xXwQÓg zelený -\- avdog = květ. 
Od. řec. TiÉxalov = kor. plátek -f-fróo? = tvar. 
■"’) Slož. z řec. aV^og’ = květ -|~ = naplnění = plný). 
‘M Slož z p i s t i 1 1 u m = pestík = podoba, tvar. 
b Od řec. = netvor. 
Z řec. fTí^og = různý -[- yá/xog = sňatek, snoubení. 
