Květ 
123 
Pozn. U některých prostoplátečných rostlin, na př. blatouchu (Caltha - 
II, 36), sasanky (Anemone — II, 25) a j. chybí koruna, za to však kalich jest 
korunovitě zbarven. I v tomto případě mluvívá se obyčejně o okvětí. 
3. Kv. nahé (fl. nudi — obr. \bl F.^ — vůbec obalu květního, 
jak tomu jest na př. u jasanu ztepilého (Fraxinus excelsior - III, 295), 
u vrb (Salix — IV, 123) a j. Viz též heslo: nahé květy. 
C) Jak Bastoiipeny a rozděleny jsou části podstatné, 
a) Jsou-li oboje podstatné části (tyčinky i pestíky) ve květě zastoupeny, 
slově kvhXobojakýnint\)o\\ obonpohlavnUn (flos hermaphroditus, mon oclinus, 
Zwitterblůte — obr. 157). Označují se značkou nebo i. 
Často bývají květy jen zdánlivě 
0 b o j a k é, obsahuj í-li totiž oboje ústroje 
pohlavní, ale jedny jsou jalové. Viz 
heslo subdioecie a mnoho man- 
žel né květy. 
b) Jsou-li podstatné části ve kvě- 
tech zastoupeny buď jenom tyčin- 
kami nebo jenom pestíky, šlovou 
květy dvojakými neboli jedjiopo- 
hlavn í m i, j inak též růsnopohlavn i ni i, 
diklinickými (flores diclini, einge- 
schlechtig). V prvém případě říká se jim 
k. prašnikové (fl. masculi, mánnlich) 
a označují se značkou ď, ve druhém 
případě říká se jim k. pe štikové (fl. 
feminei, weiblich) a označují se znač- 
kou 2 . Viz též heslo dvojaké květy. 
c) U dvojakých kvěíů přihlíží 
se dále k tomu, vyskytují-li se vedle 
sebe na téže rostlině, nebo každé pro sebe 
na zvláštních rostlinách. V prvním pří- 
padě říká se květům i rosWxwim je dno- 
donié (monoicus, einháiisig), ve 
druhém dvoiidonié (dioicus, zweiháu- 
sig). Příklady viz pod příslušnými hesly. 
Některé rostliny mají kromě květů obojakých ještě též květy (namnoze 
ovšem pometáním jednoho pohlaví) dvojaké. V tom případě říká se rostlinám 
1 květům ninohonianšelné (polygamia, vielehig). Příklady viz pod pří- 
slušným heslem. 
D) Jaké vlastnosti mají tyčinky. Viz heslo tyčinky, odst. III., 1 — 5. 
E) Jaké vlastnosti má pestik, po případě pestíky. 
a) V jakém poměru stojí pestik (po případě pestíky) k tyčinkám a ostat- 
ním částem květním, jinak řečeno : je-li semeník svrchní nebo spodní nebo 
polospodní (obr. 158). Vysvětlení k tomu viz pod heslem tyčinky, odst. 
III, 1, jakož i pod hesly spodní, svrchní a polospodní semeník. 
b) Z kolika plodolistu se skládá. Viz heslo pestik, odst II. 
6') Jak hluboko zasahují srostlé okraje plodolistů, jinak řečeno: je-li se- 
meník jednopousdrý, přehrádkovaný, víceponsdrý. Viz heslo pestik, 
odst. III. 
Obr. 158. I, II semeníky svrchní^ 
III semeník spodní^ IV sem. polospodní. 
d) Kde jsou v něm připevněna vajíčka. Viz heslo pestik, odst. IV, 3. 
e) Kolik a jaké jsou na semeníku čnělky a blizny. Viz příslušná 
hesla a heslo pestik, odst. IV, 2. 
