Květeiiství 
127 
víjan (cincinnus) a šroíibel (bostryx). Bližší vysvětlení všech těchto kvě- 
tenství jest ii příslušných hesel. 
Pozn. I. Všechny 4 formy vidlanovitého květen ství jednoramenného 
uvádějí se často pod společným jménem lichohrozen^ jsou-li květy stopkaté, nebo 
pod jménem lichoklas, jsou-li květy přisedlé. 
Pozn. 2, Všecky 3 typy uvedených květenství vyskytují se někdy jakožto 
klubka a svazečky — o nichž více pověděno pod příslušnými hesly. 
IV. Kromě uvedených tří typů květenství jednoduchých vyskytují se 
v přírodě často květenství složitá, kombinovaná ze květenství předcházejících. 
Jsou jich dvě kategorie: 
A) Složitá květenství stejnotvárná neboli honwtypni (obr. 165) — 
skládají se ze dvou jednoduchých květenství téhož typu. K nim náleží: 
1. Složený klas (obr. 165^) — má na společné ose hlavní (vřetenu) 
místo jednotivých kvítků dvoukvěté i vícekvěté klásky. Vyskytuje se u ně- 
kterých trav^ na př.: žita, pšenice, jílku. 
Obr. 165. Složitá květenství stejnotvárná. 
2. Složený okolik (obr. 165^) — má místo jednotlivých stopkatých 
květů opět okolíky, jimž se pak říká okolíčky. Je v přírodě mnohem hojnější 
než okolik jednoduchý a význačným květenstvím rostlin okoličnatých 
(Umbelliferae — II, 615). 
3. Složený krosen (obr. 165 C) - má místo jednotlivých stopkatých 
květů opět menší hrozny. Podobá se velice latě, od níž jej někteří morfologové 
ani nerozeznávají, má však postranní osy jen v jednoduché hrozny roz- 
větveny. Jest celkem vzácný; v naší květeně vyskytuje se na př. u kýchavic 
(Veratrum — IV, 31 9). 
4. Složený chocholik (obr. 165 Z>) — má místo jednotlivých stopkatých 
květů opět choclíolíky, ovšem tak rozvětveny, že květy celého květenství leží 
téměř v jedné rovině. Podobá se velice kytce (viz str. 129), s níž jej ně- 
kteří morfologové spojují. Od kytky však liší se asi tak jako složený hrozen 
od laty: pobočné osy rozvětvují se pouze jednoduše v chocholíky, tedy ni- 
koliv do dalších stupňů, jak tomu jest zvláště u spodních os kytky. Jest vý- 
značným květenstvím pro některé druhy rodu kopretin (Chrysanthemum), 
na př. kopretinu ch o ch o 1 i č nat o u (Chrysanthemum corymbosum — III, 
486), řimbabu (Chr. parthenium - III, 486), vra ti č (Chr. tanacetum - III, 
488). Ve všech uvedených případech jednotlivé květy jsou ovšem zastou- 
peny úbory. 
B) Složitá květenství rúsnotvárná neboli heterotypní (obr. 166) — 
skládají se ze dvou jednoduchých květenství různého typu. Nejrozšířenější 
z nich jsou : 
