132 
Ledvinovitý list — Lichospefený list 
562), světlice (Carthamus titictorius — III, 580), chrpy rolní (Centaurea 
cyanus — III, 571), hluchavky bílé (Lamium album — III, 140) a violky 
vonné (Viola odorata — II, 151). 
8. Rostliny s léčivými (fructiis) a semeny (semen). Z našich rostlin 
planě rostoucích a pěstovaných náleží sem: kmín (Carům carvi — II, 618 — 
fructus Carvi), anýz (Pimpinella anisum — II, 622 - fructus Anisi 
vulgaris), koryandr (Coriandrum sativum — II, 669 — fructus Cori- 
andri), fenykl (Foeniculum vulgare — II. 676 — f r. Foeniculi), mák 
setý (Papaver somniferum — IL 66 - fr. Papaveris), jalovec (Juniperus 
communis — IV, 642 - fr. Juniperi); ocún (Colchicurn autumnale — IV, 
316 — semen Colchici), len (Linum usitatissimum - II, 224 — semen 
Lini), hořčice černá (Sinapis nigra - II, 1 19— s e m e n S i n a p i s), man- 
dlovník (Amygdalus communis — II, 543 — semen Amygdali). 
V domácím léčení užívá se kromě toho plodů a semen: kopru (Anethum 
graveolens — II, 675), bolehlavu (Conium maculatum II, — 655), petržele 
(Petroselinum sativum — II, 674), vodního kmínu (Oenanthe phellandrium 
— II, 633), konopí (Cannabis sativa — IV, 86), rohovníku (Ceratonia siliqua 
— II, 430), jahodníku (Fragaria vesca — II, 492), borůvky (Vaccinium 
myrtillus — III, 23), malinníku (Rubus idaeus — II, 488), rybízu (Ribes 
rubrum — II, 568), bezu černého (Sambucus nigra — III, 336), švestky 
(Prunus domestica — II, 536) a j. 
9. Posléze uvádějí se ve farmakopaei rakouské ještě tyto látky jakožto 
léčivé: šlásky z plodních šištic chmele — glandulae lupuli, mléčná 
Šťáva neboli locikovina — lactucarium, ronící se z naříznutých lodyh 
lociky jedovaté (Lactuca virosa — III, 448), uschlá mléčná šťáva — 
ronící se z naříznutých nezralých makovic máku setého (Papaver somniferum 
— II, 66), škrob pšeničný (amylum tritici), terpentýn (terebinthina) ronící 
se z některých druhů sosen (Pinus) atd. 
Ledvinovitý list (foliům reniforme, nierenfórmig — obr. 178/) jest skoro 2krát 
tak široký jak dlouhý, na horním okraji zaokrouhlený, vespod vykrojený, tak 
že připomíná podélný řez ledvinou. Vyskytuje se na př. u slezin niku 
(Chrysosplenium - II, 602), popěn ce (Glechoma -III, 161), kopy tni ku 
(Asarum — IV, 3) atd. 
Lékárnické rostliny — viz heslo užitek rostlin, odst. IV. 
Lichohrozen 
Lichoklas 
viz květenství, odst. III, pozn. 1. 
Lichopřesleny vyskytují se pouze u rostlin pyskatých (Labiatae — III, 136) 
a dlužno jim rozuměti takto: v paždích listů vstřícných vyrůstají vidlany (viz 
tam) jednokvěté, 3květé i vícekvěté — v posledním případě jsou to vlastně dvoj- 
vijany (viz heslo vijan), — jejichž stopky květní však bývají zkráceny, tak 
že se vidlany podobají svazkům. Oba svazky pak (obou listů vstřícných) tvoří 
kolem lodyhy zdánlivý přeslen. 
Lichozpeřený list (foliům impari-pinnatum, unpaarig gefiedertes Blatt— obr. 170) 
slově takový list složitý, jehož jednoduché (ať celé nebo dělené) lístky jsou 
seřazeny podél hlavního řapíku (vřetena) vedle sebe do dvou protilehlých řad 
a hlavní řapík končí se lístkem lichým. Řapíkům postranních i řapíku koneč- 
ného lístku říká se řapíčky; někdy však řapíčky chybějí, anyť lístky bývají 
k hlavnímu řapíku přisedlé. 
Podle počtu jařem (párů) lístků rozeznávají se lichozpeřené listy jedno- 
j a ř m é, d v o u j a ř m é m n o h o j a ř m é. 
