List pravý — Listeny 
133 
Lichozpeřené listy vyskytují se na př. u plaménků (Clematis — II, 35), 
některých řeřištiic (Cardamine — II, 82), mnohých motýlokvětých (Papi- 
lionaceae — II, 343), růží (Rosa — II, 448), totenu (Sanguisorba officinalis — 
II, 516), jeřábu (Pirus aucuparia — II, 555), pastináku (Pastinaca satiya — II, 
642), jasanu (Fraxinus excelsior — III, 295), bezu černého (Sambucus 
nigra — III, 336), kozlíku lékařského (Valeriana officinalis — III, 365) 
a některých kapradin (Filices — IV, 665). 
Pozn. Střídají-li se v listě lichozpe- 
řeném s většími lístky lístky značně malé, 
slově list takový přetrhovaně licho- 
zpeřeným (foliům interrupte - pinnatum, 
unterbrochen gefiedertes Blatt). Takové listy 
má na př. tužeb nik obecný (Filipen- 
dula vulgaris — II, 526), mochna husí 
(Potentilla anserina — II, 497), brambor 
(Solanum tuberosum — III, 244), rajské ja- 
blko (Solanum lycopersicum - III, 248) atd. 
List pravý neboli lupen — viz listy. 
Lísteček nazýváme postranní, samostatně od- 
dělenou část lístku v listech dvojnásobně 
nebo trojnásobně složených. Viz heslo: z p e- 
řeně složitý list, odst. 4. 
Obr. 170. Lichozpeřený list triiov- 
nikit (A) a přetrhovaně licho zpeře7iý 
list bramboru (B). 
Lístek (foliolum, Bláttchen) slově poboční, sa- 
mostatně oddělená část listu složitého. Viz heslo složitý list. 
Ve k větě ch rozumíme 1 ístkem volnou část květních obalů : kalicha, 
okvětí, k o r LI n y ; v posledním případě užívá se též slova plátku nebo 
lupínku. Více o nich viz pod heslem květ. 
Listenec - viz heslo násl. 
Listeny (bracteae, D^ckblátter - obr. 171) šlovou listovité 
útvary vyskytující se ve květenstvích. Od pravých listů liší 
se obyčejně menšími rozměry, tvarem, někdy i barvou. 
Úkolem jich jest chrániti mladých květních poupátek, dokud 
v paždí jejich dřímají. Zpravidla sedí listeny zrovna pod 
květy, tak že jsou květy vzhledem k nim úžlab ní. Někdy 
však, na př. u 1 n ě n e k (Thesium — IV, 13) a některých 
rostlin li Iko vitých (Solanaceae - III, 240) bývají posu- 
nuty na své úžlabní stopky. 
Obr A7\.Liste?iy(b)^ 
Sedí-li listeny na samé stopce květu, pak se jim obyčejně říká listence 
(bracteolae, Vorblátter). 
K listenům náležejí též plevy trav, šupiny jehnědašupiny šišek. 
U rostlin okoličnatých(U mbelliferae — II, ó 1 5) vytvářejí listeny obaly a oba- 
lí č k y, u rostlin složnokvětých (Compositae — III, 387) a štět k ovitých 
(Dipsaceae — III, 375) skládají zákrovy, u slezovitých (Malvaceae — II, 
190) a některých hvozdíkovitých (Caryophyllaceae — II, 257 — 264) za- 
stupují kalíšky neboli vnější kalichy. 
U štět k ovitých (Dipsaceae — III, 375) srůstají listence pod je- 
dnotlivými kvítky v zákrovečky. 
K listenům (listencům) náležejí též tak zv. toulce, v nichž ukrývají se 
květná poupata rostlin narcisovitých (Amaryllideae — IV, 219), celá mladá 
květenství česneků (Allium — IV, 344) a ar onu (Arům — IV, 596). 
