136 
Listy 
Při této příležitosti činíme též zmínku o tom (obr. 176), mají-li listy na 
spodu pochvy (íz, <5), pal i sty a to o padavé (<r) nebo vytrvalé {d), botky (é), 
jazýček (/) atd. Také tyto pojmy jsou vysvětleny pod hesly příslušnými. 
3. Jaká jest členitost listu, t. j. jsou-li jednoduché a při tom 
celé nebo dělené (obr. 1 77 a, b, c), anebo jsou-li složité a to buď z p e ř e n ě 
(obr. 1 77 d) nebo dlanitě složité (e). Bližší vysvětlení viz pod příslušnými hesly. 
4. Jaký mají listy — dX jednoduché nebo složité — oĎrvs nebo tvar 
(obr. 178). Tu pak rozeznáváme listy: čárko vité (a), jejichž zvláštní tvary, 
Obr. 176. a, b listy s pochvami; c list s palisty opadavými (/>)/ cl list 
s palisty vytrvalými (/>)/ e list s botkou [o), f list s jazýčkem (/). 
šlovou též 1. nit kov i té, štětino v i té, šidí o vité a jehlicovité neboli 
jehlice a 1. m e čo vi t é; 1. podlouhlé {b), kopist’ ovité (c), k o pi n até (d), 
vejčité (e), opakvejčité (/), elliptičné (g), okrouhlé (h), kosní- 
k ovité (kosočtverečné — /), t r o j h ra n n é (/^), led vin o vité (/), srdčité (»?) 
Obr. 177. Cl list celý, b, c listy dčlene\ d, e listy složité'. 
střelo v i té (u), hrál o vité ( 0 -O 2 }. Bližší vysvětlení, pokud ho samo jméno 
a obrazec nepodávají, nalézti lze u příslušných hesel, kdež jsou uvedeny též příklady. 
Rozumí se samo, že vyskytují se i četné přechody z toho kterého tvaru do 
druhého. Tak mluvíme na př. o listech kopinato-vej čitých, okrouhle 
srdčitých, vejčitě trojhranných atd. 
Pozn. Všecky jmenované listy jsou souměrné (symmetrické), poněvadž 
se dají podélným středním řezem rozdělili ve dvě shodné poloviny. U některých 
rostlin vyskytují se též listy nesouměrné neboli asymmetrické. Příklady viz 
pod heslem asymmetrické listy. 
5. Jaký máji listy (resp. lístky a lístečky) okraje po případě též konec 
(špičku) a spodinu. 
