Monosyuímetrické květy — Mykorrhisa 
145 
Monosymmetrické květy — viz souměrné kv. 
Morfologie^ neboli organografie^ rostlinná jest oddíl všeobecné botaniky 
pojednávající o vnějším tvaru jednotlivých ústrojů rostlinných jakož 
i o jejich vývoji a vzájemném vztahu. Mnohdy nelze dosti přesně morfologii 
od anatomie a fysiologie odděliti, anyť vnější tvary údů rostlinných jsou namnoze 
závislý od vnitřního složení a vnitřního života. 
Hlavní předměty morfologie jsou: kořen, stonek, pupeny, listy, květy, 
plody a trichoniy. O všech pojednáno obšírněji pod příslušnými hesly. 
Mošnička— viz nažky, odst. 6. 
Mrtnatý stonek, list atd. — viz trichomy, odst. III, 1. 
Mykodomatie — viz mykorrhiza, odst. 3. a 4. 
Mykorrhiza^ — záleží v tom, že kořeny některých rostlin vcházejí v těsný styk 
s podhoubím některých hub. Rozeznává se jí několik případů : 
1. Vláknité podhoubí, mnohonásobně spolu spletené, obaluje kořínky 
v podobě pláště (obr. 187). Vlákna jeho do buněk pletiva rostlinného buď vůbec 
nevnikají, nebo vnikají pouze do mezibuněčných mezer vrstev nejsvrchnějších. Na 
vnějšku jest plášť podhoubím tvořený buď skoro hladký (obr. 187 B), anebo 
z něho vybíhají do půdy vlákna (obr. 187 C), která připomínají vlášení kořeno- 
vé, jehož úkol také na sebe převzala: shánějí 
totiž pro rostlinu v půdě vodu a minerální 
látky v ní rozpuštěné. Za to poskytuje rost- 
lina houbě kořen její oplétající část potrav- 
ních látek, jež byla sama v těle svém zpra- 
covala a jichž houba k existenci svojí potře- 
buje. A tak vykonávají si rostlina a houba, 
kořeny její těsně obalující, vzájemně dobré 
služby — jeví se tu soušití neboli synibiosa. 
Mykorrhiza tohoto způsobu, nazývána 
vnější neboli ektotrofickou, prozra- 
zuje se namnoze tím, že kořínky podhoubím 
obalené bývají bohatě rozvětveny v krátké, 
poměrnětlusté postranní větvičky(obr. 187 A). 
Vyskytuje se zejména u všech stromů číško- 
n osných (dubů, buků, lísek, habrů), u stromů 
jehličnatých, u břiz, u lýkovců 
(Daphne — IV, 115). Také hnilák (Mo- 
notropa hypopitys — IV, 10) přijímá veškeru 
potravu svoji od podhoubí, jež kořen jeho obaluje, ačkoli sám na vzájem houbě 
ničeho neposkytuje. 
2. U některých rostlin vstavačovitých, zejména u saprofytů : korá- 
lice (Coralliorrhiza innata IV, 282), hnízdáku (Neottia nidus avis — IV, 
272), sklenobýlu (Epipogon — IV, 271), u rostlin brusnicovitých 
(Vacciniaceae — III, 23), vřesovitých (Ericaceae — III, 18), u hruštiček 
(Pirola — III, 3) a j. proniká podhoubí do buněk kořínků (obr. 1 87 Z>) a v jejich 
plasmatickém obsahu hojně se rozvětvujíc, vytváří celé chuchvalce. Rostlina 
mu z počátku poskytuje potřebné potravy, aby se mohlo dobře vyvinouti, když 
se to však stalo, vystřebá z něho všecky bílkoviny, tak že po něm zůstane 
pouze odumřelá, teninká stěnová kostra. Houba zaplatí tudíž soužití svoje 
s rostlinou posléze životem. Mykorrhiza tohoto způsobu slově vnitřní neboli 
endotrofickou. 
M Slož. z řec. /.lOQcprj = tvar -|- Xóyog = nauka. 
-) Slož. z řec. ogyavov = ústroj -j“ ygáfpco = píši. 
■*) Slož. z řec. ^ivxrjg = houba -f- gí^a = kořeu. 
lo 
Obr. 188. Mykodomatie na kořenech 
fazole : 
A ve velikosti přiroz., B jejich počátek ^zvětš.) 
