148 
Nepravé plody — Oddenek 
Nepravé plody — viz plod, odst. v. 
Nesouměrným neboli asymmetrickým (z fec. áov^^isxQog) slově ústroj rostlinný, 
zejména list, nelze-li ho rozděliti nijakým řezem ve dvě stejné poloviny. V rostlinstvu 
jest asymmetrie celkem vzácná. Listy asymmetrické mají na př. moruše, lípy, 
jilmy, zejména však begónie ( — II, 594). 
Nitka (filamentum) — viz tyčinky, odst. I. 
Nitkovitý list — viz čár kov i té listy. 
Nomenklatura botanická — viz systém atik a, odst. II. 
Nosologie - viz pathologie, odst. a. 
Nutační pohyby — viz fysiologie, odst. VII, B, a. 
Nyktotropismus — viz fysiologie, odst. VII, A, z- 
Obal a obalíček — viz listeny. 
Obdiplostemonie — viz diagram kvetu, odst. I, A, 1. 
Obiliny — viz užitek rostlin, odst. I, 1. 
Obilka — viz plod, odst. I, 3. 
Objímavým (amplexicaulis, umfassend) slově list (obr. 175 E), který spodem 
čepele (po případě spodem rozšířeného řapíku) lodyhu kolkolem objímá. Na 
př. listy hluchavky objímavé (Lamium amplexicaule — III, 141), máku 
zahradního (Papaver somniferum- 
11,66), růžkatců (Qlaucium - II, 68), 
penízku prorostlého (Thlaspi per- 
foliatum — II, 131), mléčů (Sonchus 
— III, 450) atd. 
Obojaké květy - viz kv ě t, odst. IV, C. 
Očkování — viz rozmnožování 
rostlin, odst. II, B, y, 1. 
Oddenek (rhizoma, Wurzelstock — obr. 
190) jest podzemní stonek (viz heslo 
stonek, odst. IV), zpravidla rov- 
ného nebo šikmého vzrůstu, více méně zřetelně článkovaný, na článcích 
šupinami pokrytý nebo i bez zřetelnějších šupin. Poněvadž z něho vyrůstají 
kořínky vedlejší a roste pod zemí, ba i vnějškem nemálo kořenu se podobá, bývá 
často považován mylně za kořen. 
Chovaje v pletivu svém hojnost výživných látek, oddenek přezimuje a na 
jaře z něho vyrůstají nové listy i květonosné stonky nadzemní, které ovšem na 
podzim obyčejně zase zhynou; oddenek však, nastřádav si zatím nových látek 
reservních (viz o tom pod heslem fysiologie v odst. III, 3), zachová se i na 
dále, ovšem ve stavu trochu pozměněném a na místě poněkud dále posunutém. 
Kdežto totiž na jednom konci - tam kde vyrůstá květonosný stonek nadzemní 
— oddenku stále přibývá, na konci opačném ho uhníváním ubývá. Tím se 
stává, že květonosné stonky vyrůstají každého roku na jiném místě, což jest 
zajisté rostlině jen ku prospěchu. Kdyby totiž nové generace vyrůstaly vždy na 
témže místě, nenalezly by v půdě v pozdějších létech dosti potravy. 
Vzrůst oddenku děje se buď vionopodiahiě^ jak jest tomu u kon- 
valinky (Convallaria — IV, 366), nebo sympodialněy jak jest tomu 
u většiny rostlin, na př. u kokoříků (Polygonatum — IV, 367), p rysky ř- 
níku bani b u 1 i n até h o (Ranunculus bulbosus - II, 12), sasanky (Anemone 
nemorosa — II, 25), pýru (Agropyrum — IV, 425), škardy ukousnuté 
(Crepis praemorsa — III, 408) a j. 
