152 
Opylení 
rotundifolia — II, 191), lnu (Linum usitatissimum — II, 224), vítodu obecného 
(Polygala vulgaris — II, 233), koukole (Agrostemma — II, 247), rožce 
polního (Cerastium arvense — II, 270), růží (Rosa — II, 452), ostružin- 
níků (Rubus-II, 475), hruštiček (Pirola - III, 4), jedno kvit ku (Monesis 
— III, 9), kokrhelů (Rhinanthus — III, 109), hořepníku (Gentiana pneu- 
monanthe - III, 275), zvonků (Campanula — III, 301), většiny rostlin složno- 
květých (Compositae - III, 391), podsněžníku (Galanthus — IV, 220) atd. 
2. K opylení autogamickému \i2Xx\\2k kleistogamie^, záležející v tom, 
že rostlina vedle květů normálních vyvinuje v jisté době též kvěly zcela ne- 
patrné, nikdy se nerozvíjející (obr. 197), 
které však mají dokonale vyvinuté pestíky i prašníky, 
tak že se mohou autogamicky opyliti a vytvořiti 
dokonalá semena. 
Příkladem takových rostlin jsou : některé violky, 
zejména violka vonná (Viola odorata — II, 151) a 
v. divot varná (V. mirabilis — II, 154), šCavel 
kyselý (Oxalis acetosella — II, 219), hluchavka 
objímavá (Lamium amplexicaule — III, 141), ko- 
lo mi e (Collomia grandiflora — III, 228), rýže planá 
(Oryza clandestina — IV, 468) atd. 
3. Od kleistogamie pravé dlužno rozeznávat! 
tak zv. kleisiogamii nepravou neboli pseudoklei- 
stogamii-, která záleží v tom, že některé rostliny, opylující se za příznivých 
okolností pylem cizím, za okolností nepříznivých (na př. při dlouhotrvajícím 
dešti) květů svých ani nerozvírají a opylují se pylem vlastním. Tak to činí na 
př. vlaštovičník (Chelidonium majus — II, 67), rosničky (Drosera-II, 
163), rozrazil obecný (Veronica chamaedrys - III, 78) a druhy sním 
příbuzné, drobýšek (Centunculus - III, 46) a mnoho jiných. 
Obr. 197. Kleisiogamický 
kvét hhichavky objirnavé 
a jeho podélný řez [B). 
Obr. 198. Geitonogamie. 
II. Opylení pylem kvetu jiného, ale z téže rostliny, nejčastěji květu 
sousedního - geitonogamie^ 
Tento způsob opylení vyskytuje se zvláště u rostlin, které mají drobné 
kvítky sestaveny v hustých květenstvích, na př. u okoliěnatých (Umbelliferae 
- II, 615), kozí í k o v i tých (Valerianeae — III, 365), sl ožn o květých 
(Compositae - III, 387), štětkoví tých (III, 375) a j. 
Pyl ze zralých prašníků dostává se na blizny květů sousedních hlavně 
těmito cestami : 
a) Pyl z kvítků výše postavených padá na blizny kvítků níže položených 
(- obr. 198). 
Slož. z řec. yJ.siaxóg = zavřený -j- fáiiog = snoubení. 
Slož. z řec. (fsvd/jg klamný -p y."/.sioxó? zavřeny -j- yauoQ = snoubení. 
Slož. z řec. ysixcov = soused -j- yáuog = snoubení. 
