opylení 
153 
Tyčinky zralých prašníků jednoho kvetu a dospělé blizny druhého květu se 
prodlužují a z. květu vybočují, tak že se spolu stýkají. 
7 ) Hmyz lezoucí po hustých květenstvích přenáší pyl s kvítku na kvítek. 
<5) U složnokvětých podporuje se geitonogamie také tím, že úbory mnohých 
rodů před deštěm a na večer se zavírají (obr. 199), čímž blizny obvodových 
kvítků setkávají se s prašníky kvítků vnitřních. 
III. Opylení pylem cizím, po- 
cházejícím z květu jiné rostliny 
anebo z květu téže rostliny, ale pak dvo- 
jakého, jiného pohlaví — xenogamieh 
Tento způsob opylení jest v rostlin- 
stvu nejrozšířenější a rostliny snaží se ho 
dosíci cestami nejrozmanitějšími. Rostliny 
dávají mu přednost i tenkráte, mají-li ve 
květech oboje ústroje rozmnožovací (tyčinky 
i pestíky) dokonale vyvinuty, tak že by jim obr. 199. Zavírání se iiboru některých 
rostlin složnokvětých. 
opylení pylem vlastním bylo mnohem snad- 
nější. Zkouškami totiž shledáno, že pyl 
vlastního květu u valné většiny rostlin nemá daleko toho účinku jako pyl cizí, 
přenesený na bliznu z jiné rostliny. Semena, vyvinuvší se po opylení pylem 
vlastního květu, zpravidla špatně klíčí a dávají rostlinky slabé, v pozdějších gene- 
racích vymírající. 
Dle toho, kým jest pyl z květu do květu přenášen, rozeznáváme rostliny xeno- 
gamické troje: 
1. Rostliny soidiofilné- neboli entomofilně'^ - u nichž přenášejí pyl 
rozmanití živočichové, zejména hmyz ( -- obr. 200). K tomu cíli mají tyto 
rostliny zpravidla pestře 
zbarvené, již z daleka 
nápadné květy, lákají 
často hmyz zvláštní vůní, 
po případě zápachem, a 
skytají mu za jeho služby 
sladkou medovinu, po 
případě pyl nebo teplý 
útulek za chladné noci. 
Mimo to pozoru- 
jeme u rostlin entomo- 
filných, že mají pylová 
zrnéčka na povrchu oby- 
čejně hrbolatá, ježatá a 
lepkavá, aby se dobře 
zachycovala hmyzu na 
tělo a s těla na blizny, 
kteréž jsou za tím úče- 
lem též lepkavé. 
Z druhé strany jest i hmyz k poslání svému, zúrodňovati květy, vhodně 
zařízen: mívá sosák právě tak dlouhý, aby jím dosáhl k medovině, bývá na těle 
chlupatý, aby pyl dobře se na něm zachycoval, mívá kromě dvou očí, jimiž vidí 
do dálky, na čele ještě 3 menší očka, aby dobře viděl, kde v drobných květech 
dlužno hledati medovinu. Některý hmyz jest stejně zbarven jako květy na něž 
sedá, aby unikl slídivým zrakům nepřátel. 
Obr. 200. Opyleiií kvetu hmyzem (entomofilíe) . 
M Slož. z řec. ^£>'0? = cizí snoubení. 
-) Slož. z řec. Žffiibiov = zvířátko -|- cpiléo) = miluji. 
Slož. z řec. ěvrojiia = hmyz cpúJo) = miluji. 
