154 
Opylení 
K entomofilným rostlinám náležejí: 
a) Některé rostliny s květy růsnopohlavnínii (d i k 1 i n i cký m i), 
ať již jednodomými nebo dvoudomými nebo mnohomanželnými. Na př. okurka 
(Cucumis sativa — III, 323), kozlík dvoiidomý (Valeriana dioica — III, 368), 
vrby (Salix - IV, 1 19), kn otovka 1 u c n í (Melandryum pratense - 11,245) a j. 
Většina rostlin s květy diklinickými patří ovšem k rostlinám anemofilným, viz 
odst. 2. na str. 156. 
Zajímavo, že u těchto rostlin bývají květy prašníkové větší nežli květy 
pestíkové, žatou zajisté příčinou, aby upoutaly na sebe dříve pozornost hmyzu, 
nežli květy pestíkové. Můžeť hmyz do pestíkových květů pyl jen tenkráte pře- 
nésti, jestliže se jej ve květech prašníkových dříve na tělo nabral. 
b) Rostliny s květy dichogamickýmP, t. j. s takovými květy, v nichž 
ústroje rozmnožovací dospívají nesoučasně, patrně za tou příčinou, aby se 
zamezilo nebo alespoň znesnadnilo opylení pylem vlastního květu. Některé 
z této kategorie rostlin opylují se však také větrem. 
a) Dospívají-li dříve blizny a pak 
teprve, obyčejně když blizny už více 
méně zaschly, otvírají se prašníky, říká 
se, že květ ]ts{ prvoblisný ntboW prolo- 
gy nicky ^OiWpr otěr ogynicky^ (obr. 201). 
Patrno, že mladší květy musí býti zúrodněny 
pylem květů starších. Tak jest tomu na př. 
u če měřic (Helleborus — II, 39), ku- 
lí 1 í k u obecného (Geum urbanum — 
II, 510), krtiěníku (Scrofularia nodosa 
— III, 99), podbílku (Lathraea — III, 
125), jitrocelů (Plantago - III, 263), 
rdestů (Potamogeton - IV, 302), mno- 
hých trav (Gramineae — IV, 402) atd. 
^) Dozrávají-Ii však dříve prašníky a potom teprve, když pyl z prašníků 
úplně nebo z větší části byl vysypán, dospívají blizny, tak že starší květ může 
býti zúrodněn pouze pylem květu mladšího, říká se, že květ jest prvoprašný 
neboli protandricky^ čili proterandrický^ (obr. 202). 
Protandrie jest v přírodě mnohem více rozšířena nežli protogynie. Vy- 
skytuje se na př. u kakostů (Geranium — II, 201), vrbo vek (Epilobium 
- II, 578), zvonků (Campanula — III, 302), hořců (Gentiana — III, 276), 
kozlíku lékařského (Valeriana officinalis — III, 366) atd. 
Pozn. Rostliny, v jejichž květech dospívají prašníky současně s bliznami, 
šlovou honiogamické.^ Vyskytují-li se rostliny ve dvojích jedincích: v jedněch 
s květy homogamickýtni^ v druhých s květy dichogafnickými, šlovou homodicho- 
gamiche, na zběhovec plazivý (Ajuga reptans — III, 178). Vyskytují-li se rostliny 
v jedincích protandrických i protogynických a kromě toho snad i v jedincích 
homogamických, říká se jim heterodichogamické'^) ; na př. líska (Corylus avellana 
— IV, 162), ořešák (Juglans regia — IV, 187). 
c) Rostliny s květy herkogamickými^, t. j. s květy, které obsahují sice 
oboje ústroje rozmnožovací (pestíky i prašníky) a tyto ústroje snad i současně do- 
spívají, ale jsou ve-květě tak umístěny, že pyl na bliznu dostati se nemůže. 
Různé způsoby herkogamie vysvětleny jsou v popisu jednotlivých rostlin. 
Poukazujeme v tom případě pouze na dřišťál (Berberis vulgaris - II, 55), 
5 Sl. z řec. díya odděleně -|- yá/uog = sňatek, snoubení. 
-) Slož, z řec. jigčótog = prvý {jiocÓtsqov = dříve) -j- yvvij = žena (zde pestík). 
•5 Slož. z řec. jtgčoTog = -prvý {ttomxeqov = dříve) -|- dváod? = niuž (zde prašník). 
■^) Slož. z řec. ófA.óg =■ současný -|- yá/iiog = snoubení. 
") Slož. z řec. Etegog = různý diya = odděleně -(- yúfiog = snoubení. 
Slož. z řec. Egy.oq = ohrada yáuog ■= snoubení. 
Obr. 201. Protogyiiické květy kaklíkii 
potočního. 
A blizny jsou dospělé, ale prašníky dosud nikoliv; 
B i prašníky jsou dospělé. 
