160 
Pestík 
Když lusk dozraje a ve dvě chlopně v hřbetním i břišním švu od vr- 
cholku ke stopce se rozdělí (obr. 610), zůstávají s počátku semena na chlopních 
v tom pořádku, jak byla z postranních úkrojků plodolistových vznikla. 
h) Příkladem pestíku, který vznikl srůstem dvou plodolistů, jest pestík 
(později šešule) rostlin křížatých (Cruciferae) — obr. 208^. 
č) Ze tří plodolistů vznikl na př. pestík tulipánu (Tulipa — obr. 208 C) 
a pestík rostlin violkovitých (Violaceae — 11, 148), ze čtyř pestík bo- 
růvky (Vaccinium myrtillus — III, 23) a některých vřesovitých (Erica- 
ceae — obr. 208 Z)), z pěti pestík koukole (Agrostemma githago - II, 247), 
hruštiček (Pirola - obr. 208 ^) atd. 
Pozn. Z kolika plo- 
dolistů pestík vznikl, 
možno často uhodnouti 
již dle jeho vnějšku, anyC 
mezi jednotlivými plodo- 
listy bývají mělké rýhy. 
Nese-li semeník na vr- 
cholku 2 , . .n čně- 
lek, po případě blizen, 
jest to znamením, že 
vznikl ze 2 , 3 . . . ?i plo- 
dolistů. Často ovšem srůstají čnělky nerozeznatelně spolu; potom však bývá blizna 
více méně rozeklána ve 2, 3 . . . ii laloků. 
Obr. 209. Znázornění, jak vznikl lusk (c) z plodolistů (A). 
Pozn. 2. Pestíky (semeníky) tvořené jediným plodolistem šlovou jednoduché 
neboli jednočlenné, monomerické; jsou-li tvořeny dvěma plodolisty, říká se jim 
dvouéleimé, dimerické\ a tak podobně mluví se o semenících trojéleimých, étyřélejiných, 
pétiélenných (trimerických, tetramerických, pentamerických) atd. 
III. Dle toho, jak hluboko okraje plodolistů zasahují, 
rozeznáváme semeníky a tudíž i plody, jež se z nich vyvinou : 
a) Jednopousdré (ovarium uniloculare, einfácherig) — 
zasahují-íi okraje plodolistů, spolu srůstajíce, dovnitř jen ne- 
patrně, někdy sotva znatelně. 
b) Přehrádkované neboli nedokonale n-pousdré — 
vnikají-li srostlé okraje hlouběji dovnitř, přece však nikdy 
tak hluboko, aby se ve středu stýkaly. 
c) VícepouBdré (ov. pluriloculare, mehrfácherig - sem. 
2pouzdrý, Spouzdrý . . . n-pouzdrý, ov. biloculare, triloculare 
.. . n-loculare, zweifácherig .. . vielfácherig) - vnikají-li srostlé 
okraje plodolistů tak hluboko dovnitř, že se spolu stýkají, 
přepažujíce dutinu semeníku (plodu) ve 2, 3, . . . n pouzder. 
Obr. 210. Příklady všech tří případů (a-e) uvedeny jsou pod 
l?isk hrachu. heslem tobolky. 
Pozn. Počet plodolistů i způsob, jakým okraje jejich 
srůstají, jest nejlépe viděti z diagramů, jimiž složení květů bývá znázorňována 
(— viz str. 33 — 37). 
IV. Při popisech květů přihlíží se kromě vlastností již uvedených 
ještě hlavně ke třem věcem pestíků: 
1. Jsou-li pestíky (semeníky) svrchní (ovarium supením, oberstándig) 
nebo spodní (ov. inferum, unterstándig). Vysvětlení jest podáno pod heslem 
svrchní a spodní semeník, jakož i pod heslem tyčinky, odst. III, 1. 
