Pestíkové květy — Planá rostlina 
161 
U některých rostlin, na př. lom i kamenů (Saxifraga - II, 596), jsou 
polo spod ní (ov. semiinferum, halbiinterstándig), anyť srůstají s číškou jen 
asi do poloviční své výšky (obr. 158, IV). 
2. Kolik a jaké mají pestíky čnělky (jednoduché, rozeklané, dlouhé, krátké, 
zcela potlačené, přímé) a jaké biisny (kulovaté, miskovité, laločnaté atd.). 
3. Jaké mají semeníky semenice neboli placenty (placenta, Samentrágerj, 
t. j. ve kterých místech jsou k nim vajíčka přirostlá. Vyskytují se tu nej- 
častěji 4 případy: 
a) Vajíčka přirůstají ke stěnám plodolistů právě tam, kde okraje plodo- 
listů spolu srůstají - semenice nástěnné (placentae parietales, wandstándig 
— obr. 208 i9). Na př. u violek (Viola - II, 148), devalerníku (He- 
lianthemum - II, 174) atd. 
h) Vajíčka jsou upevněna ve vnitřních uhlech pousder 
— sem. středoúhlé (pl. axiles, innenwinkelstándig - obr. 
208 C, D). Na př. u třezalek (Hypericum - II, 178) a j. 
c) Vajíčka jsou přirostlá k vnitřnímu sloupku (colu- 
mella) — sem. střední (pl. centralis, mittelpunktstándig - 
obr. 208 A). Na př. u p r v os e n k o v i tý c h (Primulaceae 
— III, 29), koukole (Agrostemma - II, 247) atd. 
d) Vajíčka vyrůstají se dna semeníku - sem. spodové 
(pl. basilaris, grundstándig - obr. 535 F na str. 389 ve 
sv. III). Tento způsob placentace jest celkem řídký ; vyskytuje 
se zejména u rostlin s 1 ožn o kvčtý ch (Compositae - III, 387), 
m e r 1 í k o v i t ý c h (Chenopodiaceae - IV, 50) a rdesno- 
vitých (Polygoneae - IV, 24). 
Pestíkové květy — viz heslo: kvčt, odst. IV, C^b. 
Petalodie — viz choroby rostlin, odst. 79,5. 
Ph - F, t. j. slova cizí, začínající hláskou />/?, viz pod /; na př. p h y 1 1 o k 1 a d i e 
viz f y 1 1 o k 1 a d i e atd. 
Picni rostliny -- viz užitek rostlin, odst. I, 4. 
Pilovitý list (foliům serratum, geságtes Blatt-obr. 211) slově onen, který jest 
na okraji vykrajován v špičaté (řidčeji tupé), do předu směřující 
zoubky asi stejné velikosti. Vnitřní strana těchto zoubků jest kratší nežli strana 
vnější; zářezy jsou úhly ostré. Příkladem budiž list lípy, třešně. 
Dle povahy zoubků rozeznáváme listy (obr. 179): 
1. Jemně pilovité' — se zoubky velice drobounkými {a). 
2. Ostnitě pilovité — se zoubky protaženými v bodlin ku (á). 
3. Zubaté pilovité — se zoubky trochu odstálými (c). 
4. Vroubkovafié pilovité — se zoubky trochu tupými [d). 
5. Oddále 7 ié pilovité — se zoubky nemnohými^ značně od sebe vzdálenými (ť). 
6. Dvakráte pilovité — jejichž zoubky jsou samy opět pilovité (/). 
Pistillodie — viz choroby rostlin, odst. D, 6. 
Placenta — viz pestík, odst. IV, 3. 
Planou (méně správně: divokou, dle německého wild) slově rostlina, která bez 
přičinění člověka sama od sebe roste a do budoucnosti se zachovává. Na př. 
smetanka, kopretina, kokoška atd. 
Obr. 211 . Listy 
pilovité. 
