Plodolist — Polokruhaté květy 
165 
V. Plody, o nichž dosud (v odst. I. — IV.) byla řeč, jsou tvořeny pouhým 
semeníkem a šlovou plody pravými. 
Siičastní-li se však na tvorbě plodů ještě jiné části, zejména lůžko, šlovou 
plody takové nepravými (Scheinfrůchte). Pro naši květenu jsou z nich nejdů- 
ležitější: 
1. Jahoda — vzniká tím způsobem, lůžko květní silně se vyklene 
a zdužnatí. Vlastní plody, vyvinující se ze semeníků — drobné tvrdé nažky- 
jsou pak do povrchu tohoto lůžka vnořeny. 
2. Šípek — vzniká zdužněním číšky (kalíškovitě prohloubeného lůžka). 
Nažky, vyvinuvší se ze semeníků, jsou v nitru této číšky hustě směstnány. 
3. Malvice, k nimž patří známá jablka, j a b 1 í č k a a h r u š ky, vůbec 
plody rostlin jabloňovitých, vznikají zdužněním lůžka, v němž seme- 
níky — později chruplavčitá pouzdra — jsou vnořeny, nerozeznatelně s ním 
srůstajíce. 
4. Plody řep ní (Xanthium — III, 610) dlužno považovat! 
též za nepravé, neboť na tvorbě jejich súčastněn jest také zákrov. 
5. Složené plody moruší skládají se z nepravých plůdků, 
podobných malým bobulkám. Za nepravé dlužno plůdky považovat! 
proto, že na tvorbě jejich súčastněny jsou zdužnělé lístky okvětní. 
6. Bobulovité plody tisu (Taxus — IV, 651) jsou též 
plody nepravé, neboť jsou tvořeny zdužněním zvláštního podkvět- 
ního obalu — míšku. 
7. Známé fíky (Ficus carica — IV, 100) nejsou leč zdužnělá 
vydutá lůžka, na jejichž vnitřních stěnách upevněny jsou drobné 
nažky. 
VI. Některé rostliny vytvářejí plody dvojího až trojího 
druhu, jak o tom více pověděno pod hesly: amfikarpie a 
heterokarpie. 
VII. Při popisech rostlin přihlížíme u plodů nejen k tomu, do které kate- 
gorie náležejí, nýbrž i k tomu, jakým způsobem buď samy nebo jejich semena 
od mateřské rostliny dále se dostávají. Viz o tom více pod heslem rozšiřování 
semen a plodů. 
Plodolist — viz pes tik, odst. lí. 
Plstnaté listy — viz trichomy, odst. III, 5. 
Podlouhlým (oblongus, lánglich) slově list, je-li asi 3-4krát tak dlouhý jak 
široký, k oběma koncům stejně súžený nebo zaokrouhlený, tak že se podobá 
protáhlé ellipse, jak tomu jest na př. u rdestu kadeřavého (Potamogeton 
crispus — IV, 306). 
Podplodní tyčinky — viz tyčinky, odst. III, 1, a. 
Pohyb vody v těle rostlinném — viz heslo fysiologie, odst. IV, 1 a 2. 
Pohyby rostlinné — viz heslo fysiologie, odst. VII. 
Pochva listová (vagina, Blattscheide — obr. 218 />) jest nejspodnější, více méně 
rozšířená část listu, kterou list přirůstá k lodyze nebo k větvi. Nejlépe vyvi- 
nuta jest na př. u listů trav a ostřic, kde objímá kolkolem stéblo (obr. 174 d). 
Kromě toho vyskytuje se hojně u listů rostlin o k o I i č n a t ý c h (obr. 174 e), 
U většiny rostlin však pochva listová chybí. 
Polokeř - viz biologie, odst. IV, S, c. 
Polokruhaté květy — viz diagram květů, odst. III. 
P 
Obr. 2\b.Lisí 
orseje s po- 
chvou (p). 
