Rosmnoéování rostlin 
171 
Rostliny vyvinující rozmnožovací cibiilkaté pupeny nebo rozmnožovací 
blízky. Na př. kyčelnice cibulkatá (Dentaria bulbifera - II, 87), lili je 
ci bul kon osná (Lilium bulbiferum - IV, 325), jež vyvinují cibulkaté pu- 
peny v paždí listů; česnek domácí (Allium oleraceum - IV, 346) a jiné 
druhy česneků, jež vytvářejí cibulkaté pupeny ve květenství; lip nice cibulatá 
a lip nice horská (Poa bulbosa, Poa alpina - IV, 490), které přeměňují 
v rozmnožovací pupeny jednotlivé klásky; orsej (Ranunculus ficaria — 11,17) 
vytváří v paždí listů zvláštní rozmnožovací blízky. 
Zajímavým způsobem 
roz m nožů j e se přezi m u j ícím i 
pupeny rdest kadeřavý 
(Potamogeton crispus obr. 
412 na str. 308 ve sv. IV) 
a voďankažabí (Hydro- 
charis morsus ranae — obr. 
387 na str. 289 ve sv. IV). 
y) Rostliny vytvářející 
nahodilé pupeny na listech 
položených na zemi, jak tomu 
bývá u některých kapradin 
a řeřišnice luční (Car- 
damine pratensis — II, 84). 
Obr. 228. Rozmnožování rňže a podenky (Tra- 
descantia ) řízky. 
^) Rostliny vyhánějící z kořene plazivé, kořenující výhonky; na př. 
jahod ní k^(Fragaria vesca — II, 492), mochna husí (Potentilla anserina — 
II, 497) a‘j. 
B) Umělým spúsobem nepohlavnim rozmnožují rostliny zvláště za- 
hradníci. Děje se to: 
Obr. 229. Očkování. 
Obr. 230. Roubování: 
A do zářezu, B do rozštěpu. 
a) Hřlšenci (odnoži, rozvody) - jestliže větve rostliny se ohnou 
do země, aby zapustily kořeny, a když se jak stalo, oddělí se od rostliny ma- 
teřské a přesadí jako rostliny samostatné. Často je třeba sehnuté větve (odnože) 
připevniti háčky, aby se držely v zemi, proto se též tomuto výkonu říká 
háčkování. Takovým způsobem rozmnožují sena př. ušlechtilé druhy kara- 
fiátů (- obr. 226). 
