174 
Rozšiřování semen 
na př. u máku (Papaver — 11, 63). Jsou-li však tobolky převislé, pak se 
otvírají děrami blíže stopky, ledy opět v takovém místě, že z nich mohou se- 
mena jen tehdy vypadávati, pohybuje-li jimi silnější vítr. Tak tomu jest na př. 
u zvonku okrouhlolistého (Campanula rotundifolia — III, 305). Mě- 
chýřky otvírají se z téže příčiny na hořejším švu, jak viděti na př. u blá- 
to uc h u (Caltha palustris — II, 36) nebo u rozchodníku (Sedům aere — 
II, 434). Šešule ašešulky otvírají se sice zpravidla dvěma chlopněmi od 
spodu, tak že by semena mohla padali zrovna pod rostlinu, ale neděje se to, 
poněvadž jsou držána ještě nějakou dobu na rámci blanité přehrádky; větrem jsou 
ovšem od rámce přehrádky odtrhována a dále odhazována. Sem náležejí též mnohé 
rostliny složnokvěté, jejichž zákrovy nedozralá semena těsně uzavírají, později 
však se zákrovy rozkládají, aby mohl vítr zralá semena z nich vyhazovat!. 
Příkladem jest chrpa polní (Centaurea cyanus — III, 571). 
Mnohé rostliny, které mají květy převislé, když dozrávají, zvédají plody 
pukající na vrcholku přímo do výše, aby z nich semena nemohla vypadávati 
pod rostlinu. Zjevu tomu říká se ka r p o t r o p i srn u sk Více o něm pověděno 
pod heslem fysiologie rostlin na str. 69, kdež uvedeny i příklady. 
e) K rozšiřování semen větrem napomáhá u mnohých rostlin též ta okolnost, 
že vytvářejí semena nad míru drobounká a lehounká, jak toho příklady nalezne 
čtenář u vstavačů (Orchis — llí, 251), záraz (Orobanche — III, 56), hru- 
štiček (Pirola — III, 5) a j. 
II. Rostliny, jejichž plody, po případě semena šíří [po okolí různí šivo- 
Čichové. K nim patří: 
a) Rostliny mající plody porostlé rozmanitými osténky a háčky, jimiž 
zachycují se zvířatům na srst a peří, po případě lidem na šat. Na př. lopuch 
(Lappa - III, 567), dvou zubec (Bidens III, 500), svízel pří tul a (Galium 
aparine - III, 354), ku klik (Geum — II, 510), mnohé o k o 1 i čn a té (Umbelliferae 
— II, 615), užanka(Cynoglossum - 111,220), strošek (Echinospermum — III, 
221), jablečník (Marrubium — III, 159) atd. 
é) Semena některých vodních rostlin zachycují se ptákům na peří nebo na 
nohy blátem. Puchýřka (Coleanthus subtilis) byla tímto způsobem zavlečena 
na místa značně vzdálená, jak blíže uvedeno na str. 469 ve sv. IV. Podobným 
způsoberťi rozšiřují se plavín (Limnanthemum nymphoides — II, 282), rýže 
planá (Leersia oryzoides — IV, 468) a j. 
r) Semena většiny bobulí a peckovic jsou po krajině rozšiřována trusem 
ptáků, kteří tyto plody požírají. Aby byli ptáci spíše přilákáni, dozrávající 
plody různě se zbarvují, tak že od zelených listů zdaleka se odrážejí, a mimo 
to skýtají ptákům chutnou dužninu. S dužninou sežírají ptáci ovšem i semena 
v ní uložená, která však, majíce tvrdou slupku, po případě pecku, vycházejí 
z těla ptačího s trusem nestrávena a namnoze úplně neporušena. Tím vysvě- 
tlujeme si, jak mohou rozmanité bobulnaté kře a stromy růsti na strmých ne- 
přístupných skalách. 
Pozoruhodno, že ostré jedovaté látky, obsažené v plodech, některým živo- 
čichům neškodí; tak na př. může drozd požírati semena blínu, náprstníku 
a bobule rulíku bez všelikého nebezpečí, kdežto naopak semena kmínu jsou na 
př. vrabcům záhubna. Zdá se tudíž, že každá rostlina, odkázaná v rozšiřování 
plodů a semen na zvířata, má svoje zvířata. O brslenu (Evonymus europaeus 
— II, 322) ví se na př., že roste jen v těch krajinách, kde žijí červenky, 
které dužnaté plody jeho velice rády požírají,* ale semena z vole vyvrhují. 
Velmi zajímavé jest rozšiřování semen lepkavých bobulí cizopasného 
jmelí (Viscum album) prostřednictvím bra vniků, jak o tom více pověděno 
na str. 9. ve sv. IV. 
^) Slož. z řec, xagnóg — plod -|- rQSJíců — obracím. 
