Rozšiřování semen 
175 
b. Některé rostliny mají na semenech dužnaté výrostky - masíčka 
(caruncula), na nichž pochutnávají si rádi mra věnci. Zatahujíce semena do svých 
mravenišť, přispívají tím též k šíření rostlin po nejbližším okolí. Sem náležejí 
na př. některé druhy vi ol ek (Viola - II, 250), vlaštovičník (Chelidonium 
— II, 67), kopytník (Asarum - IV, 3), černýš (Melampyrum — III, 120), 
jehož semena podobají se nápadně mravenčím kuklám, pod sněž nik (Galan- 
thus nivalis — IV, 219), vít od (Polygala vulgaris - II, 233) atd. 
III. Rostliny, jejichž plody a semena, po případě též rozmnožovací pupeny 
přenáší s místa na místo voda. Jsou to, jak oěekávati lze, hlavně rostliny vodní, 
na př. stulík (Nuphar luteum — II, 58), leknín (Nymphaea - II, 60), šípat ka 
(Sagittaria — IV, 295) a j. 
Obr. 233. Vétev javovu ínlécného volné rostoucí. 
Také kejklířka žlutá (Mimulus luteus — III, 103) se tím způsobem 
rozšířila. Ba i semena blatouchu fCaltha palustris — II, 36), některých ro- 
zrazilů, na př. r. potočního (V. beccabunga — III, 80), r. vodního (V. 
anagallis III, 81), r. štítnatého (V. scutellata — IV, 81), pak semena roz- 
chodníku ostrého (Sedům acre - II, 434) rozšiřují se hlavně vodou. 
U některých vodních rostlin rozšiřují se vodou přezimovavší pupeny, na 
př. u voďanky (Hydrocharis - IV, 288), bublinatky (Utricularia III, 
51) atd. 
IV. Poslední kategorie obsahuje rostliny, jejichž semena ze zralých plodů 
jsou pružně vymršťována. Náleží k nim na př. netýkavka (Impatiens 
- II, 229) a s ní příbuzná balsamina (Imp. balsamina II, 231), šťavel 
(Oxalis 219), řeřišnice nedůtklivá a lesní (Cardamine impatiens, C. 
silvatica II, 85, 86), š t í r o v n í k (Lotus - II, 397) a většina jiných rostlin m o t ý- 
