178 
Souměrný květ — Srdčitý list 
oddělených. Těmto částem říká se lístky (foliola, Bláttchen) a řapíkům jejich, 
jsou-li vyvinuty, řapíčky (petiolulus, Blattstielchen), kdežto hlavnímu ra- 
pi ku říká se též vřeteno (rhachis, Blattspindel). 
Ke složitým listům náležejí: /. spečeně slošité neboli spéřeíié 
(folia pinnata) a 1. dlanitě slošité neboli zkrátka dlanité, jinak též prstnaté 
(fol. palmata). Oboje pak mohou býti buď jednoduše nebo vícenásobně 
složité, tak že rozezváváme listy jednoduše zpeřené a jednoduše 
dlanité vedle listů vícenásobně (2krát, 3 krát) zpeřených a vícená- 
sobně dlanitých. 
Viz o tom více pod hesly : dlanitě složitý a zpeřeně slo- 
žitý list. 
Zvláštní druh listů složitých jsou listy snošené (viz tam). 
Souměrné neboli symmetrickép monosyrnmetrict:e\^ sygomo7'fnP šlovou 
květy, kalichy, koruny, semeníky, jež možno pouze jediným řezem (ale žádným 
jiným) rozděliti ve 2 shodné polovice; na př. květ hrachu, hluchavky a p. Dříve 
nazývaly se tyto květy, koruny atd. nepravidelnými. 
Souprašné tyčinky - viz heslo tyčinky, odst. III, 3. Vyskytují se u ně- 
kterých rostlin tyk vico vi tých (Cucurbitaceae — III, 320), pavince (Ja- 
sione — III, 317) a j. Zvláště význačný jsou však pro rostliny složnokvěté 
(Compositae — III, 387) ; prašníky tu spolu sice v pravém slova smyslu ne- 
srůstají, ale jsou k sobě tak těsně přilepeny, že tvoří dohromady trubku, kterouž 
prostupuje čnělka (obr. 535 A na str. 389 ve sv. III). 
Sourodnými (gynandria,^ gynandrisch) šlovou tyčinky, přirůstají-li k pestíku. 
Jsou význačný zejména pro rostliny v s ta va čo vi té (Orchideae), u nichž zpra- 
vidla jediný prašník přirůstá ke zvláštnímu sloupečku, jak znázorňuje obr. 331 
na str. 247 ve sv. IV. 
Mimo to vyskytují se sourodné tyčinky ještě u podražce (Aristolochia — 
IV, 5), kde 6 prašníků srůstá s pestíkem. 
Spirální květy — viz diagram květu, odst. II. 
Spiráiní postavení listů — viz střídavé listy. 
Spodním (inferus, unterstándig) jest semeník (obr. 158, III), jestliže ponořen 
jsa do lůžka, se stěnami jeho nerozeznatelně srůstá, tak že obaly květné a ty- 
činky vyrůstají nad ním. 
Vyskytuje se na př. u rostlin jabloňovitých (Pomaceae — II, 545), 
m eruzalkovitých (Grossularieae — II, 596), okoličnatých (Umbelliferae 
— II, 615), zvon kov itých (Campanulaceae — III, 300), mařinovitých 
(Rubiaceae — III, 345), k o z 1 í ko vi tý c h (Valerianeae — III, 365), štětko- 
vitých (Dipsaceae — III, 375), slo žnok větých (Compositae — 111,387), 
amarylkovitých (Amaryllideae — IV, 219), ko s a tco v i tý c h (Irideae — 
IV, 231), vstavačovitých (Orchideae — IV, 246) a j. 
Spojidlo = konnektiv (connectivum) — viz tyčinky, odst. I.' J 
Srdčitým (cordatus, herzfórmig) slově list (obr. 178 w), má-li podobu ka- 
retního srdce, směřujícího špičkou nahoru. Jest v přírodě dosti rozšířen, na př. 
u lip (Tilia — 11, 185), některých violek (Viola — II, 151) atd. 
Je-li srdčitý list obrácen špičkou dolů (k řapíku), slově opak srdčitým 
b z řec. ovfXj-ierQog ueboli jnovoovju/usrgog = souměruý. 
-) Slož. z řec. gvyót’ = jho, jařmo -j- /nogcpi] = tvar. 
Slož. z řec. yvvij = žeua, pestík ý- avr/g, ávdgóg = muž, prašuík. 
