180 
Stonek 
mladý stonek roste v opáčném směru než-Ii kořen, má tedy vzrůst negativně 
geocentrický. 
Maje úlohou nejenom nésti listy, květy a plody, které dosahují často značné 
tíže, nýbrž i vhodně je umisCovati, stonek jest zvláště účelně stavěn a namnoze 
účelně rozvětven. 
I. Anatomická stavba stonku. 
1. Abychom poznali anatomické složení stonku, učiníme nejlépe, vyřízne- 
me-li si dvěma příčnými, blízko sebe vedenými řezy z lodyhy nějaké rostliny, 
Obr. 238. Příčný ideální řez stonkem dvonděložné tostliny . 
/^jednoleté, ^dvouleté, Ctrojleté. — z pletivo základní, /lýko, d dřevo, k kruh kambialní, « dřeň, w pochva dřeňová. 
na př. kokošky, tenkou destičku a pozorujeme ji při mírném zvětšení (obr. 
237). Vidíme, že na obvodě táhne se jednoduchá vrstva buněk, která tvoří 
pokožku (epidermis), nehluboko pod pokožkou jsou temnější místa, sestavená 
do kruhu - příčné řezy svazků cévní c 
; vše ostatní jest pletivo základní. 
Na každém svazku cévním rozeznati 
lze vnější část — lýkovou, slože- 
nou z buněk a cev tenkostěnných, 
a vnitřní část — dřevovou, slože- 
nou z buněk a cev tlustostěnných 
(viz heslo: anatomie, odst. VI, 3). 
Pletivo základní, uložené mezi po- 
kožkou a kruhem svazků cévních, 
tvoří kůru; ostatní část, uzavřena 
kruhem svazků cévních, slově dřen. 
Na obvodě, v mezerách mezi svazky 
cévními, jest dřeň složena z buněk 
Obr. 239. Příčné vyříznutý lupínek z troj lete 
včtévky lípy; 
m dřeň, d část dřevová (3 léta), / část lýková (též 3 vrstvy), 
obě prostoupeny paprsky dřeňovými; k kůra. 
Obr. 240. Klín vyříznutý z kmene 
stromu, aby bylo viděti, jak jsou 
ídoženy paprsky dřeňove'. 
sklerenchymatických, o silnějších stěnách ; čím dále dovnitř jsou stěny buněk 
dřeňových slabší a mezery mezibuněčné větší. 
Takovou nebo podobnou stavbu anatomickou, obzvláště co se týče roze- 
stavení svazků cévních, shledáváme skoro u všech rostlin dvouděložných, 
