Troj Četný list — Tyčinky 
197 
a) Trny, jež vznikly přeměnou krátkých, bodlinatě zakončených, původně 
listnatých, později bezlistých větévek (obr. 261). Sem patří na př. trny trnky 
(Pruniis spinosa-II, 540), planě rostoucí hrušky (Pirus communis - II, 552), 
hlohu (Crataegus oxyacantha - II, 562), dřezovce (Qleditschia triacanthos 
- II, 430) a j. 
é) Trny, jež vznikly přeměnou listu. 
K nim náležejí na př. trny dřišťálu (Berberis 
vulgaris — II, 54), řepně trnité (Xanthium 
spinosum — III, 612). 
y) Trny, jež vznikly přeměnou pouhých 
ukroj ků listových, jako na př. trny bodláků 
(Carduus — III, 581), pcháčů (Cirsium — III, 
584) a pod. rostlin „bodlákovitých". 
á) Trny, jež vznikly přeměnou palistú, jako 
na př. trny akátu (Robinia pseudacacia — II, 401). 
«) Také bodlinaté výrostky na plodech d u r- 
inanu (Datura - III, 254) a ji rovce (Aesculus 
- II, 306) dlužno považovat! za trny; jsouf 
přeměněnými částmi listů (plodolistů) a středem 
jich táhne se svazek cévní. 
Pozn. Od trnů nutno rozeznávati ostny — o nichž viz pod tímto 
heslem. 
Trojčetným slově list, skládá-li se ze 3 lístků, na př. 1. jetele. Jsou-li lístky 
trojčetného listu opět samy složeny, každý ze 3 lístečků, slově takový list 
2krát trojčetným ; na př. list kozí nohy (Aegopodium podagraria - II, 
620), orlíčku (Aquilegia vulgaris - II, 43) atd. 
Trojdomé květy — viz mn o ho man žel né květy, odst. 3. 
Trojené zpeřený list - viz zpeřeně složitý list, odst. 5. 
Trojhranný list (fol. deltoídeum, dreieckig - obr. 178 k) má čepel v obrysu 
podobnou rovnoramennému trojúhelníku. Na př. listy merlíku městského 
(Chenopodium urbicum - IV, 55), žmindy prutovité (Blitum virgatum - 
IV, 60) atd. 
Trubkovitými (tubulosus, róhrig) zoveme koruny nebo kalichy, jsou-li podobny 
trubce po celé délce asi stejně široké nebo nahoře jen nepatrně a velmi zne- 
náhla rozšířené. Vyskytují se u květů rostlin sl o žno k v ět ý c h z oddělení 
c h och o 1 i č n a tý cíl a ar t y č o k o v itý c h (III, 473 — 599). Trubkovité okvětí 
mají květy kokoříků (Polygonatum — IV, 367). 
Tvrdky - viz heslo plod, odst. I, 4. 
Tyčinky (stamina, Staubgefáfíe) jsou květní ústroje vytvářející pyl^ jímž zú- 
rodňují se vajíčka. Dlužno je tudíž považovat! za pohlavní ústroje samčí, 
kdežto pestíky s bliznami jsou pohl. ústroje samičí. 
\.Na dokonale vyvinuté tyčince (obr. 262) pozorujeme dvě části : spodní, 
obyčejně silně ztenčenou — nitku (filamentum) ; hořejší, nejčastěji žlutě zbar- 
venou, pylem vyplněnou — prašní k (anthera). 
Prašnik skládá se původně ze 4 pouzder vedle sebe položených (obr. 
262, I, II), ale před uzráním vymizí dvě přehrádky, tak že jest pak zdánlivě 
dvouponsdrý neboli dvoupytličný (obr. 262, III). Mezi oběma pytlíčky 
