230 
vitými (rhizoidy) je připevněn, přehlédne, vzniknou dvoje ústroje : kulovaté 
samčí — pelatky (antheridie — ^i), obsahující četná, namnoze šroubovité 
točená, brvami porostlá, na předním konci naduřelá vlákénka rozmnožo- 
vací (sperrnatozoidy neboli antherozoidy — a láhvicovité samičí 
- — zárodeční ky (archegonie — obsahující po jediné buňce vaječné, 
ze které vyroste za příznivých okolností nová rostlina. Aby se tak stalo, musí 
spermatozoid, který ve vodě čile se pohybuje, deštěm nebo rosou dostati se 
k zárodečníku a vniknout! až k buňce vaječné. Po splynutí spermatozoidu 
s buňkou vaječnou počne prvoklíček odumírati a vyvíjí se mladinká rostlinka 
(III, m\ která s počátku s prvoklíčkem ještě souvisí, výživné látky z něho vy- 
střebávajíc, záhy však vlastním kořínkem (k) do země vniknuvši počne růsti 
samostatné a nabývá čím dále tím větší podoby rostliny mateřské (IV). Dospěvši 
vytvoří výtrusnice s výtrusy a celý děj se opakuje. — Vývoj mladé rostliny právě 
vylíčený platí o kapradinách, hodí se však s některými odchylkami, jež uve- 
deny jsou při jednotlivých skupinách ve sv. IV, na všecky cévnaté rostliny 
tajnosnubné. 
Tajnosnuhné cévnaté patří mezi první rostliny, které na souši se ob- 
jevily. V době kamenouhelné dostoupily svého vrchole jak co do bohatosti druhů, 
tak co do rozměrů jedinců (Calamites, Sigillaria, Lepidodendron atd.). 
V nynější naší květeně jsou oproti jevnosnubným rosdinám zastoupeny velice 
poskrovnu; vyžadujíf namnoze vyšší teploty a vlhkosti, proto se jim daří zvláště 
v krajinách tropických, kde tvoří přes 10% všeho rostlinstva. 
Vzhledem k našim rodům možno je roztřídit! v 7 řádů, z nichž 4 náležejí 
k tak zv. ste j n o výt r u sý m (Isosporeae), ostatní 3 k nestejnovýtrusým 
(Heterosporeae). Prvé vytvářejí totiž výtrusy vesměs stejně veliké, druhé však 
vedle výtrusů větších (makrospor) ještě také výtrusy menší (mikro- 
spory). 
Soustavný přehled řádů jest takový: 
vytrusy s inrštníky; nadzemní lodyhy rýhované, | 
namnoze přeslenovitě větvité, s list}^ srostlými v blá- | 
novité, zubaté pochvy ; výtrusnice na spodu stop- j 
katých štítků sestavených v konečný klas I 
6 
S 
> 
4 ) 
0 
>4) 
fl 
3 
!! 
s vý- 
trusy 
ve- 
směs 
stejný- 
mi 
o 
a 
•Fi 
6 
výtrusy bez 
mrštuíků; 
uadzemuí lo- 
dyhy, jsou-li 
jaké, uerýho- 
vané, namno- 
ze vidličnatě 
dělené, po- 
rostlé přise- 
dlými listy 
zpravidla čár- 
ko vitými 
nebo šupino- 
vitými 
lodyh}'' nadzem- 
ní nevyvinuté; 
výtrusnice na 
spodní straně 
listů směstnané 
v hromádkách, 
nebo na zvlášt- 
ních přeměně- 
ných ěástech li- 
stových hustě 
pohromadě 
listy v mládí í 
hleniýžďovitě I 
podvinuté; prvo- ) 
klíček nadzemní, \ 
zelenému lupin- I 
ku podobný [ 
1. i v mládí pří- 
mé; čepel jejich 
rozdělena v ěást 
jalovou a plod- < 
uou ; prvoklíček 
podzemní, hlízo- 
vitý, nezelený 
Kapraďovité — II. 
Yratiěkovité — III. 
Plavuiiovité - IV. 
lodyhy nadzemní vyvinuté, namnoze 
vidličnatě dělené, ěárkovitými nebo 
šupinovitými listy hustě posázené; 
výtrusnice jednotlivě na spodině 
svrchní strany (zdánlivě v paždích) 
listů 
s výtrusy dvojího druhu — viz str. násl. 
