Klič 223—224 
263 
d) Kvítky s clilupovityiii okvětím jsou hustě siuěstuány iia vrcholku stébla 
do dvou v á 1 c ov i týc h, obyěejuě hnědých palic ; statné rostliny vzhledu 
rákosovitého orobince (Typha — IV, 590 a 591). 
223. a) Listy ploché, s uza- 
vřenými pochvami, 
porostlé (alespoň v mlá- 
dí) po kraji bélavými 
chloupky; tobolky jedno- 
pouzdré (obr. 295, /) . 
biky (Luzula-IV, 383). 
b] Listy více méně oblé, 
s ro z čí s n u t ý m i po- 
chvami, lysé ; tobolky 
buď úplně nebo alespoň 
dole trojpouzdré (obr. 
295, 2 , 3 , 4 ) 
sítiny (JuncLis — IV, 
389). 
224. a) Drobné kvítky o spodních 
semenících jsou těsně 
v e d 1 e s e b e smést- 
nány na rozšíře- 
ném 1 ů žk u ve větší 
(obr. 298) nebo menší, 
někdy i docela drobné 
(obr. 299) úbory, kte- 
ré, jsouce podepřeny 
nebo objaty společným 
zákrovem, podobají se 
zdánlivějednotlivým kvě- 
tůrn; plody nažky* — 225. 
A klas žita, B lata ovsa; K klásek žita, /C, klásek ovsa : 
p plevy, pluchy; F kvítek. 
b) Drobounké, namnoze 
neúhledné kvítky, jejichž 
složení pouhým okem často nelze dobře posouditi, jsou směstnány 
do hustých květenství (obr. 300): klubíček a klubičkatých 
Obr. 298. Úbory: 
A úbor paprskokvětý; B týž přeříznut: / lůžko, z zákrov ; C úbor iazykokvětý, D úbor trubkokvětý. 
svazků, které jsou buď úžlabní (/, 2 ) nebo na větévkách lat (j, 4 , 
17 , 18 ), do strboulů neboli hlávek { 5 - 12 ), do klasů a jehněd 
často přetrho váných (13 — 18 ) nebo do k 1 a s o v i t ý c h p a 1 i c (69 - 2 /ý - 3 1 7.** 
* v rodě bělotriiu (Ecliiiiop.s) jsou jednotlivé kvítky objaty každý vlastním 
zákrovem — viz čís. 285 a\ n rostlin řepňovitýcli json květy rňziiopolilavné : pestí- 
kové jsou vždy dva, prašníkovýcli jest více ve společném zákrovn (obr. 306 na str. 266). 
** Rostliny obou těchto skupin lze též nrčiti, počínajíc čís. 441, třeba však pozoro 
váti složení kvítků namnoze lupou. 
