Klič 225 
265 
nebo jsou sestaveny do konečných, řidčeji úžlabních (lo) sva- 
zečků aokolíčků (6— / 2 );anebo jsou v bohatých květenstvícli na- 
mnoze latovitých (ij, 14 ) — 364.* 
Obr. 301. Rozličná květenství drobnokvětá : 
I úporu pepřovitého, 2 řeřichy rumní, 3, 4 bařičky, 5 šťovíku, 6 chmerku, 7 jarraanky, 8 kozlíčku, 
p kontryhele, 10, ij, 14 svízelů, // prorostliku Gerardova, 12 kuřičky svazčité. 
d) Drobné kvítky sedí jednotlivě mezi dvěma listeny zákrov- 
ními, namnoze zelenavě žlutými, později často červeně se zbarvujícími, 
na konci větviček, ve které se vidlanovitě rozvětvují paprsky vrcholí- 
kovitého květenství (obr. 302); byliny z čerstvých ran obyčejně bílé 
mléko ronící pryšec (Euphorbia — IV, 195). 
e) Drobné kvítky skládají složené okolíky (obr. 303 A"); plody dvounažky 
. . . valná většina okoličnatých (Umbelliferae) — 383. 
f) Květy alespoň tak veliké, že složení jejich možno pouhým okem 
dobře rozeznati, buď jednotlivé nebo ve květenstvích jakýchkoliv 
— 441.* 
Obr. 302. Část květeiistvi 
pryšce chvojky ; 
B podélný řez »květem«, C »květ« 
v paždí dvou listenů. 
Obr 303. K složitý okoUk s obalem (o) a oba- 
ličkem (( 9 | ;) dvoimažky: a hninu, b rozpuku, 
c haluchy, d hladýše, e bolševníku^ f mrkve, 
g třebide, h kerblíku^ i timoje. 
225. a) Tyěinky volné (ani nitkami, ani prašníky spolu nesrostlé); každý kvítek 
vězí svým semeníkem ještě ve zvláštním pohárkovitém zákrovečku 
(obr. 304) štětkovité (Dipsaceae - IV, 375). 
b) Tyčinky svými prašníky spolu srostlé (slepené) v trubičku, kterouž pro- 
chází čnělka (obr. 305) slošnokvěté ((jomx)OS\i?i€) - 226. 
* Pod tímto heslem možno určití též všecky rostliny s kvítky drobounkými, tudíž 
všecky rostliny skupin h, c, d\ proto ten, kdo jest v určování zběhlejší a má lupu, pře- 
skočí skupiny b — d a začne dále určovati počínaje číslem 441. 
