294 
Klíč 450- 457 
450. d) Byliny pozemní, s drobnými, zelenavě žlutými nebo zelenými kvítky ve 
vidlanovitých svazečkách (obr. 301, 9) 
kontrykel (Alchemilla - II, 518). 
b) Byliny pozemní, s drobounkými bílými kvítky v konečných hroznech, 
často chocholičnatč stažených; plody čárkovité šešulky — 461a. 
451. Křížaté* (Cruciferae — II, 451). 
a) Květy bílé nebo žlutavě bílé — 452. 
h) Květy žluté nebo bledožluté, zřídka žlutohnědé — 475. 
c) Květy fialové, nachové nebo lilákové — 504. 
452. a) Šešule nejméně 4krát tak dlouhé jak široké (obr. 314) — 453. 
h) Šešulky asi tak dlouhé jak široké nebo delší, ale délka nepře- 
sahuje nikdy 4ná5 obnou šířku (obr. 315) — 463. 
453. a) Listy, alespoň spodní, lichozpeřené nebo zpeřeně dělené — 454. 
h) Listy (pouze přízemní) troj četné, o lístcích kosníkově okrouhlých; 
někdy bývají na lodyze jinak bezlisté 1 — 2 malé listy 
řešišíiice třílistá (Cardamine trifolia - II, 86). 
é) Listy vesměs nedělené — 458. 
454. a) Plody jsou dlouze zobanité a dozravše neotvírají se postranními 
chlopněmi (obr. 314 4, e) — 455. 
b) Plody dlouze zobanité, válcovité (obr. 314 »z), na krátkých stopkách 
k ose hroznu více méně přiložené, obsahují semena ve 2 řadách a do- 
zravše otvírají se dvěma chlopněmi; květy žlutavě bílé, fialově žilkované 
. . . roketa (Eruca - II, 145). 
c) Plody bez zobanu nebo krátce zobanité otvírají se dozravše 
dvěma postranními chlopněmi - 456. 
455. a) Plody růžencovitě zaškrcované (obr. 314 4) rozpadávají se dozravše 
mezi články v kusy; polní plevel obyčejně žlutě, někdy však také bíle 
kvetoucí; kališní lístky jsou vzpřímené, přitisklé 
ohnice (Raphanus raphanistrum — 11, 140). 
b) Plody válcovité, naduřelé (obr. 314^), zralé v kusy se nerozpadávající ; 
pěstuje se pro štiplavý kořen v kuchyňských zahradách i na polích 
. . . ředkev (Raphanus sativus — II, 140). 
456. a) Semena jsou v šešuli v jedné řadě — 457. 
b) Semena v šešulích ve dvou řadách, šešule několikráte delší 
svých stopek, čárkovité, k ose hroznu přiložené — 462 íz. 
c) Semena v šešulích ve dvou řadách;' šešule asi z dél i svých, od 
osy hroznu rovnovážně odstálých stopek, dosti široké 
a trochu prohnuté; lichozpeřené listy poněkud dužnaté, složeny z lístků 
vej čitých, z nichž konečný bývá největší; prašníky žluté 
potočnice (Nasturtium officinale — II, 96). 
457. a) Chlopně šešuli jsou b ezž i 1 né a oddělivše se obloukovitě se zkru- 
cují (obr. 314 a, a^) řeřišnice (Cardamine — II, 82). 
* Všecky křížaté mají listy střídavé, nechybějí-li ; pouze kyčelnice devíti- 
listá a k. žlaznatá (Deiitaria enneaphyllos a D, glandulosa) mají listy v přeslenech, 
proto jsou uvedeny až pod č. 523. Teesdál k a (Teesdalia) a štěnic nik (Iberís) mají 
plátky korunní nestejné, proto ie dlužno hledati až v čís. 469 c, 509/). 
