Khč 458-464 
295 
b) Chlopně šešulí jsou vynikle jednožilné nebo prostoupeny 
větším počtem podélných žilek a při uzrání se nezkrucují 
(obr. 314 i,/); blizna ve 2 lupínkaté lalůčky nerozdělená 
některé huseniky (Arabis — II, 89). 
c) Chlopně šešulí lžilné; blizna jest rozdělena ve 2 lupenité la- 
lůčky (obr. 314/); květy zpravidla fialové, zřídka bílé . . . - . 
večernice (Hesperis — II, 110). 
458. a) Listy spodní jsou okrouhle ledvinovité, hořejší srdčité, oboje hrubě zubatě 
vroubené, poměrně veliké a rozemnuty páchnou česnekem .... 
česnáček (Alliaria — II, 109). 
b) Listy přízemní srdčité, drobné, dlouze řapíkaté, Icdyžní vejčitě podlouhlé 
. hiiseník Hallerúv (Arabis Halleri — II, 91) 
c) Listy vesměs tvaru podlouhlého, kopinatého, vejčitého nebo elliptičného 
- 459. 
459. a) Květy čistě bílé — 460. 
b) Květy žlutavě bílé — 462. 
Obr. 314. Ruziie druhy šešulí rostlin kňžatých. 
460. d) Blizna na vrcholku pestíku (šešule) hlavičkatá nebo nepatrně rozeklaná 
nebo nezřetelná — 461. 
b) Blizna na vrcholku pestíku (šešule) rozeklána ve dva lupenité lalůčky 
(obr. 314/) někdy večernice (Hesperis — II, 110). 
461. a) Čárkovité šešule, asi zdéli svých tenkých, od osy hroznu odstálých stopek, 
jsou smáčknuty na přehrádku kolmo, tak že jsou chlopně vypouklé 
(obr. 314 h, h^) . - chudina (Stenophragma — II, 110). 
b) Čárkovité šešule, namnoze delší svých stopek, jsou smáčknuty s pře- 
hrádkou rovnoběžně, tak že jsou chlopně ploché (obr. 3\4k,l) . . . 
většina huseniků (Arabis — II, 89). 
462. a) Listy lodyžní podlouhlé, nedělené; 1. přízemní, v době květu obyčejně 
už odumřelé, kracovitě dělené nebo hluboce zubaté; tenké šešule (obr. 
314 /) ke štíhlé, vysoké lodyze přiložené 
strmohýl (Turritis — II, 95). 
b) Listy vesměs podlouhle vejčité až elliptičné, i s lodyhou silně ojíněné; 
šešule, až 1 drn dlouhé, od lodyhy odstálé 
hořinka (Conringia — II, 110). 
463 a) Šešulky smáčknuté — 464. 
h) Šešulky nesmáčknuté — 472. 
464. a) Šešulky smáčknuty na přehrádku (úzkou) kolmo (obr. 315 ^ — /'. 2 ) - 465. 
